ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 6/753/628/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"23" липня 2020 р. Дарницький районний суд міста Києва в складі:

головуючого - судді Коренюк А.М.

при секретарі Запорожець А.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про відстрочення виконання рішення суду по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення матеріальних збитків та відшкодування моральної шкоди, завданих залиттям квартири, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про відстрочення на 1 (один) рік виконання постанови Київського апеляційного суду від 17 березня 2020 року, якою рішення Дарницького районного суду м. Києва від 26 березня 2019 року по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення матеріальних збитків та відшкодування моральної шкоди, завданих залиттям квартири, змінено та викладено резолютивну частину у наступній редакції: «стянуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 у відшкодування матеріальної шкоди - 40 867 грн., у відшкодування моральної шкоди - 5 000 грн., 1 057 грн. 20 коп. - судового збору, а всього - 46 924 грн. 20 коп., в іншій частині позовних вимог відмовлено, а також з урахування додаткової постанови Київського апеляційного суду від 20 травня 2020 року «стянуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 5 145 грн. 80 коп. - витрат на правничу допомогу та 1 000 грн. - витрат на проведення дослідження (оцінки) завданих збитків - всього - 6 145 грн. 80 коп.».Обгрунтовуючи свою заяву тим, що зазначеним рішенням позовні вимоги задоволено частково, проте його виконати вчасно вона не може з підстав її складного фінансового становища - вона є пенсіонеркою за віком, наразі не має роботи, проте згодом матиме та із отриманих заробітків виконає рішення суду до травня 2021 року.

15 грудня 2017 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» № 2147-VIIІ від 03 жовтня 2017 року, яким зокрема Цивільний процесуальний кодекс викладений в новій редакції.

Відповідно до п. 9 розділу ХІІ Перехідних положень ЦПК України справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

В судовому засіданні заявниця та її представник ОСОБА_3 , діючий на підставі ордера адвоката про надання правової допоми від 23 липня 2020 року, заяву підтримали та просили її задовольнити.

В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_4 , діючий на підставі ордера адвоката про надання правової допоми від 22 липня 2020 року, заяву не визнав та просив відмовити у її задоволенні за необґрунтованістю. Просив звернути увагу на той фактор, що залиття квартири відбулось у вересні 2017 року, заявниця (відповідачка) продала квартиру, проте збитки нею перед позивачем не відшкодовані.

Вислухавши пояснення сторін, їх доводи та заперечення, дослідивши матеріали цивільної справи, матеріали заяви у їх сукупності, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується заява, об`єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для її розгляду і вирішення по суті, суд приходить до висновку про те, що заява підлягає відмові у її задоволенні із наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 435 ЦПК України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання.

Заява про встановлення або зміну способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення розглядається у десятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням учасників справи (ч. 2 ст. 435 ЦПК України).

Відповідно до ч. 3 ст. 435 ЦПК України підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення згідно ч. 4 ст. 435 ЦПК України , суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Судом встановлено, що постановою Київського апеляційного суду від 17 березня 2020 року, якою рішення Дарницького районного суду м. Києва від 26 березня 2019 року по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення матеріальних збитків та відшкодування моральної шкоди, завданих залиттям квартири, змінено та викладено резолютивну частину такого рішення у наступній редакції: «стянуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 у відшкодування матеріальної шкоди 40 867 грн., у відшкодування моральної шкоди - 5 000 грн., 1 057 грн. 20 коп. - судового збору, а всього - 46 924 грн. 20 коп., в іншій частині позовних вимог відмовлено, а також з урахування додаткової постанови Київського апеляційного суду від 20 травня 2020 року «стянуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 5 145 грн. 80 коп. - витрат на правничу допомогу та 1 000 грн. - витрат на проведення дослідження (оцінки) завданих збитків - всього - 6 145 грн. 80 коп.».

Дане рішення звернуто до виконання.

Заявниця обгрунтовує свою заяву тим, що рішенням суду позовні вимоги задоволено частково, проте виконати вчасно вона не може з підстав складного її фінансового становища - вона є пенсіонеркою за віком, наразі не має роботи, проте згодом матиме та із отриманих заробітків виконає рішення суду до травня 2021 року. Визнала, що квартиру продала у 2018 році, збитки не відшкодувала.

Таким чином, суд лише у виняткових випадках може розстрочити виконання рішення суду за наявності обставин, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим, проте в ході розгляду заяви судом такі обставини не встановлені: заявник /боржник/ хоча й є особою пенсійного віку, проте тимчасово працює, визнає, що нею продано квартиру, ступінь її вини у виникненні спору, період невиконання зобов"язань.

Суд вважає, що за відсутності виняткових підстав, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим, підстави для застосування заходів відстрочення згідно ст. 435 ЦПК України відсутні.

Звертаючись до суду із заявою про відстрочення виконання рішення суду, заявником не надано достатньо належних та допустимих доказів на підтвердження наявності виняткових обставин, які ускладнюють або виключають можливість виконання рішення суду, згідно вимог процесуального закону.

Виходячи з наведеного, з урахуванням прав позивача, який законно очікує на виконання рішення суду, яке набуло чиннності, завдані йому збитки, винність дій відповідача, суд дійшов до висновку про відсутність достатніх правових підстав для задоволення заяви для відстрочення виконання судового рішення.

На півдставі вищевикладеного, п. 9 розділу ХІІ Перехідних положень ЦПК України, керуючись ст. 435 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відстрочення виконання рішення суду по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення матеріальних збитків та відшкодування моральної шкоди, завданих залиттям квартир, - відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду протягом п`ятнадцять днів з дня його (її) проголошення до Київського апеляційного суду.

Якщо в судомому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Відповідно до ст.355 ЦПК України апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Однак відповідно до пп. 15.5 п. 15 розділу «Перехідні положення» ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацією України у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Згідно ч.1 ст.354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Отже, строки оскарження судових рішень в апеляційному порядку складають 30 календарних днів - для рішень і 15 календарних днів - для ухвал, однак апеляційна скарга подається за старими правилами - через суд першої інстанції.

СУДДЯ: