Справа № 357/4361/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 липня 2020 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді - Кошель Б. І. ,

при секретарі - Тодосієнко О. А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду №6 м. Біла Церква за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення коштів за не обліковану електроенергію, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення вартості електричної енергії, не облікованої наслідок порушення правил користування електричною енергією для населення, посилаючись на те, що здійснює розподіл електричної енергії за регульованим тарифом на території Київської області. Енергопостачання будинку АДРЕСА_1 здійснюється на підставі укладеного з ОСОБА_1 договору про користування електричною енергією №200051590 від 20.07.2010 року. Технічною перевіркою 10.12.2019 року працівниками енергопостачальника було виявлено порушення ПРРЕЕ: інші дії споживача, що призвели до зміни показників приладу обліку, а саме вплив на індикатор магнітного поля №М10708209 шляхом склеювання сегментів, що не давало змогу спрацювання індикатора впливу магнітних полів. Тобто, електроенергія споживається, але не обліковується та відповідно не оплачується. За підсумками перевірки складено акт, в присутності споживача ОСОБА_1 . Відповідач підписав вказаний акт без зауважень. Протоколом засідання комісії по розгляду вищевказаного акту прийнято рішення про нарахування відповідачу суми вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення у розмірі 35 011,90 грн. Відповідач був присутній на засіданні комісії, надав свої пояснення та з рішенням комісії погодився. Однак, відповідач протягом встановленого строку вказану суму збитків не сплатив, а тому позивач просить суд стягнути з відповідача 35 011,90 грн. вартості безобліково використаної електроенергії та судові витрати по справі.

Ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду від 28.05.2020 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомлення (викликом) сторін.

02.07.2020 року відповідач подав до суду заяву про розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

Протокольною ухвалою суду від 03.07.2020 року в задоволенні заяви відповідача від 02.07.2020 року було відмовлено, оскільки останній не вказав жодних причин чи підстав для переходу в розгляді даної справи зі спрощеного провадження в загальне, не надав суду жодних належних та допустимих доказів необхідності такого переходу.

У судове засідання представник позивача не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, надав суду заяву, в якій просить розглядати справу за його відсутності.

Відповідач до суду не з`явився, про день і час розгляду справи повідомлявся належним чином, направив до суду заяву про розгляд справи без його участі, в задоволенні позову просив відмовити.

Оглянувши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позов обґрунтований і підлягає до задоволення з наступних підстав.

Частиною третьою статті 3 ЦПК України передбачено, що провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Положенням ст. 5 ЦПК України визначено, що суд, здiйснюючи правосуддя, захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Перелiк способів захисту цивiльних прав та iнтересiв мiститься в статтi 16 ЦК України. Цей перелiк не є вичерпним i суд може захистити цивiльне право або інтерес iншим способом, що встановлений законом або договором.

У частинах першій, другій та п`ятій статті 263 ЦПК України встановлено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Так, за змістом ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Особа вільно, на власний розсуд, обирає способи участі у справі.

Вимоги ст. 13, ч.5 ст.263 ЦПК України зобов`язують суд з`ясувати обставини, що обґрунтовують заявлені вимоги, на підставі наданих на їх підтвердження доказів.

Ч. 1 ст. 56 Закону України «Про ринок електричної енергії» передбачено, що постачання електричної енергії споживачам здійснюється електропостачальниками, які отримали відповідну ліцензію, за договором постачання електричної енергії споживачу.

Згідно п. 3 ч. 1. ст. 57 цього Закону, електропостачальники мають право на своєчасне та в повному обсязі отримання коштів за продану електричну енергію та послуги з постачання електричної енергії відповідно до укладених договорів.

Згідно з п. 3 ч. 3 ст. 58 Закону України «Про ринок електричної енергії», споживач зобов`язаний дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку, пошкодження приладів обліку, використання приладів обліку електричної енергії, неповірених або неатестованих в установленому порядку.

Відповідно до Закону України «Про захист прав споживачів» ст.1 п.22 у якій визначений термін споживач це фізична особа, яка придбає, замовляє, використовує або має намір придбати чи замовити продукцію для особистих потреб, безпосередньо не пов`язаних з підприємницькою діяльністю або виконанням обов`язків найманого працівника. Обов`язки виникають із закону або договору.

Відповідно до п.4.1 Правил роздрібного ринку електричної енергії, що затверджені постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №312 від 14.03.2018 року, розрахунки за електричну енергію та послуги, що надаються на роздрібному ринку, між учасниками цього ринку здійснюються у грошовій формі відповідно до укладених договорів.

Згідно п.п. 8 п 5.5.5 ПРРЕЕ, споживача зобов`язано, зокрема,забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування.

Так судом встановлено, що ПрАТ «Київобленерго» постачає електричну енергію за регульованим тарифом на території Київської області.

З матеріалів справи вбачається, що 20.07.2010 року з відповідачем було укладено договір №200051590 про користування електричною енергією в будинку АДРЕСА_1 , що слідує з копії цього договору.

Технічною перевіркою 10.12.2019 року, працівниками енергопостачальника було виявлено порушення правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постанової НКРЕКП №312 від 14.03.2018 року: інші дії споживача, що призвели до зміни показників приладу обліку, а саме: вплив на індикатор магнітного поля №М10708209 шляхом склеювання сегментів, що не давало змогу спрацювання індикатора впливу магнітних полів. Електроенергія споживається але не обліковується приладом обліку, складений акт про порушення ПРРЕЕ № К041537 від 10.12.2019 року.

Водночас ОСОБА_2 було роз`яснено його права щодо даного акту запропоновано внести зауваження до складеного акту, на що Відповідач власноручно зазначив,що зауважень не має та підписав даний Акт про порушення.

Відповідно до протоколу №289 від 17.12.2019 року, засіданням комісії по розгляду акта №К 041537 від 10.12.2019 року, в присутності споживача ОСОБА_2 , згідно п. 5.5.5 та п. 8.4 ПРРЕЕ, відповідачу нараховано суму вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення за період 183 дні з 11.06.2019 року по 10.12.2019 року у розмірі 35 011,90 грн., що підтверджується матеріалами справи.

Згідно п. 5.1.1 ПРРЕЕ, позивач має право, зокрема: складати акти про невідповідність дій (бездіяльності) споживача умовам договору споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії та порушення вимог законодавства України у сфері енергетики; на відшкодування збитків, які виникли через дії чи бездіяльність споживача, основного споживача, електропостачальника, власника мереж, оператора малої системи розподілу, суміжного оператора системи, постачальника послуг комерційного обліку.

Згідно пунктів 8.2.4-8.2.6 ПРРЕЕ, у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором. У разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення. На підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з огляду актів про порушення визначається обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Відповідно до ст. 509 ЦК України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості.

Ст. 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Відповідно до ст. 714 ЦК України, за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін. Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору постачання енергетичними та іншими ресурсами.

Вартість електричної енергії, не облікованої в наслідок порушення, визначається згідно Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики від 04.05.2006 року за № 562 та згідно порядку визначеного главою 8.4 розділу VIIIПРРЕЕ (п. 8.4.2 та п. 8.4.11), відповідно до яких відповідачу нарахована сума збитків, у розмірі 35 011,90 грн.

Встановлено, що відповідач ОСОБА_1 був присутній під час складення вказаного акту та підписав його без зауважень, на засіданні комісії також був присутній та надав пояснення, що саме він на електролічильнику на магнітній стрічці, що попереджує втручання в електролічильник, залив клеєм та встановив геркон, з рішенням комісії щодо нарахування вартості без облікового споживання електричної енергії погодився, тому, відповідно до Закону України «Про ринок електричної енергії», як споживач електричної енергії несе відповідальність за порушення правил користування електричною енергією, зокрема за споживання електричної енергії без засобів обліку.

Таким чином, враховуючи, що за вказаною адресою між сторонами укладено договір про постачання електроенергії, відповідач допустив порушення умов договору, суд приходить до висновку, що позивач має право на відшкодування витрат за безобліково використану електроенергію.

Згідно ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно вимог ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до ст. 77 ЦПК України предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Суд вважає, що згідно ст. 611 ЦК України підлягають до задоволення вимоги позивача про стягнення коштів, оскільки відповідачем були порушені умови зобов`язання, обумовлені договором.

Даючи оцінку встановленим обставинам та доказами в їх сукупності, суд приходить до висновку, що позов обґрунтований і підлягає до задоволення в повному обсязі.

Відповідно до ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Згідно із п. 1 ч.ч.1, 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову на - відповідача.

Отже, з відповідача на користь позивача ПрАТ «Київобленерго» підлягають стягненню понесені позивачем при звернені до суду судові витрати у сумі 2102 гривень, понесення яких документально підтверджується наявним в матеріалах справи платіжним дорученням.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 11, 322, 525, 526,610,611,714 ЦК України, ст.ст. 2, 4, 19, 76, 81, 82, 133, 141, 265, 273, ЦПК України, Законом України «Про ринок електричної енергії», суд, -

У Х В А Л И В :

Позов задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» (юридична адреса: вул. Київська, 2Б, м. Вишневе, Києво-Святошинський р-н, Київська обл., 08132, ) заборгованість за використану електричну енергію у розмірі 35 011 грн. 90 коп.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» (юридична адреса: вул. Київська, 2Б, м. Вишневе, Києво-Святошинський р-н, Київська обл., 08132, ) судовий збір у сумі 2102 грн. 00 коп.

Рішення може бути оскаржене.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки апеляційного оскарження продовжуються на строк дії такого карантину.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення, але не пізніше ніж через тридцять днів з дня ухвалення Кабінетом Міністрів України рішення про закінчення карантину.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

СуддяБ. І. Кошель