06.07.2020 Єдиний унікальний № 371/992/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
6 липня 2020 року м. Миронівка
Провадження № 2/371/124/20
Миронівський районний суд Київської області в складі :
головуючого судді Капшук Л.О.,
секретаря судових засідань Сахненко О.М.,
позивача ОСОБА_1 ,
представника позивача ОСОБА_2 ,
представника відповідача ОСОБА_3 ,
розглянувши у підготовчому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про визнання права власності, поділ житлового будинку,
В провадженні Миронівського районного суду перебуває цивільна справа, в якій позивачем заявлено вимогу визнання права власності, поділ житлового будинку під номером АДРЕСА_1 .
Частиною 2 статті 197 ЦПК України встановлено питання, які суд повинен зясувати та вирішити у підготовчому засіданні.
В підготовчому засіданні представник позивача ОСОБА_2 заявила клопотання про призначення у справі судової будівельно-технічної експертизи для встановлення технічної можливості поділу та визначення можливих варіантів поділу житлового будинку житлового будинку під номером АДРЕСА_1 , з метою виділу належної йому частки у спільному майні.
Представник відповідача не заперечила проти призначення та проведення у справі експертизи.
Суд дійшов висновку про необхідність задоволення клопотання про призначення у справі судової будівельно-технічної експертизи.
За правилами пункту 8 частини 2 статті 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд вирішує питання про призначення експертизи.
Згідно з частиною 2 статті 102 ЦПК України предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.
Відповідно до правил пункту 1 частини 1 статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.
На підставі частин 3 та 4 статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.
За правилами частини 5 вказаної статті суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.
Cуд вважає, що для з`ясування обставин, що мають значення у справі, потрібні спеціальні знання, які необхідно використати у виді процесуальної дії судової будівельно-технічної експертизи, якою може бути визначено частки у спадковому майні.
За правилами частин 4 та 5 статті 103 ЦПК України питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.
На розгляд експертам представником позивача поставлено не всі питання, які стосуються предмету спору та підлягають з`ясуванню судом.
На підставі частини 3 статті 103 ЦПК України при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд.
Проведення судової експертизи за клопотанням представника позивача суд вважає можливим доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз.
Суд вважає необхідним попередити сторони про наслідки ухилення від участі в експертизі.
Враховуючи, що спір не врегульовано, по справі не проведені необхідні підготовчі дії, суд вважає, що відсутні підстави для закриття підготовчого провадження у справі та призначення справи до судового розгляду по суті.
Відповідно до пункту 5 частини 1 статті 252 ЦПК України суд за заявою особи, яка бере участь у справі, а також з власної ініціативи може зупинити провадження у справі у випадках призначення судом експертизи.
Оскільки для проведення зазначеної експертизи потрібний значний проміжок часу, на час проведення експертизи провадження у справі необхідно зупинити.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 103, 104, 109, 189, 197, 198, 252, 260, 353 ЦПК України, суд
Клопотання представника позивача про призначення судової будівельно-технічної експертизи задовольнити.
Призначити у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про визнання права власності, поділ житлового будинку судову будівельно-технічну експертизу.
На вирішення експертам поставити питання:
- Яка дійсна вартість житлового будинку, господарських будівель і споруд за адресою: АДРЕСА_1 ?
- Чи існує технічна можливість поділу вказаного житлового будинку на дві ізольовані частини по 1/2 частині з дотриманням вимог нормативно-правових актів у галузі будівництва?
- Вказати можливі варіанти поділу зазначеного житлового будинку, мансарди та господарських будівель і споруд між співвласниками у частках 1/2 та 1/2.
- Які будівельні роботи (перепланування або переобладнання) необхідно провести при поділу будинку на дві ізольовані частини відповідно до зазначених часток та якою є вартість цих робіт?
- При умові розподілу житлового будинку з надвірними будівлями в натурі з відступом від ідеальних часток спільної часткової власності вказати який розмір грошової компенсації необхідно буде сплатити тому співвласнику (співвласникам), частка якого (яких) виявиться меншою від ідеальної ?
Проведення експертизи доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (місто Київ, вулиця Смоленська, 6).
Попередити експертів про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок або за відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків за статтями 384, 385 КК України.
Огляд будинку проводити в присутності сторін.
Надати для проведення експертизи матеріали цивільної справи ЄУН 371/992/19.
Зобов`язати ОСОБА_1 оплатити вартість експертизи.
Попередити сторін про наслідки ухилення від подання експертам необхідних матеріалів, або від іншої участі в експертизі.
Роз`яснити сторонам, що відповідно до положень статті 109 ЦПК України у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.
Провадження у справі на час проведення експертизи зупинити.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Відповідно до п.п. 15.5 п. 1 Розділу ХШ «Перехідні положення» ЦПК України в новій редакції до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя підпис Л.О. Капшук

Згідно з оригіналом

Суддя Л.О. Капшук