Провадження № 22-з/824/518/2020 Доповідач в суді ІІ інстанції Мельник Я.С.
УХВАЛА

01 липня 2020 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого - Мельника Я.С.,

суддів: Іванової І.В., Матвієнко Ю.О.,

розглянув заяву ОСОБА_1 про виправлення описки у тексті постанови у справі за позовом ОСОБА_1 до Комунального закладу Київської обласної ради «Київській обласний центр профілактики та боротьби з ВІЛ/СНІДом», Київської обласної ради про стягнення середньої заробітної плати за час вимушеного прогулу у зв`язку із невиконанням рішення судів,

ВСТАНОВИВ:

Постановою Київського апеляційного суду від 18 червня 2020 року апеляційну скаргу КЗ КОР «Київській обласний центр профілактики та боротьби з ВІЛ/СНІДом» залишено без задоволення, а рішення Шевченківського районного суду від 05 вересня 2019 року - без змін.

У подальшому, ОСОБА_1 звернулася із заявою, в якій просила внести виправлення у резолютивну частину вказаної постанови, та зазначити, що: «Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та не може бути оскаржена до Верховного Суду», посилаючись на те, що судом апеляційної інстанції помилково вказано, що постанова може бути оскаржена у касаційному порядку, оскільки справа розглядалася за правилами спрощеного позовного провадження та віднесена до категорії малозначних справ.

Дослідивши зміст заяви, колегія суддів вважає, що вона не підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ч.ч. 1,2 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

При цьому описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини судового рішення, оскільки в цьому випадку будь-яка описка має істотне значення, тому що може утруднити його виконання. Не є описками помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття.

Згідно з роз`ясненнями, викладеними в п.19 Постанови Пленуму Верховного Суду України №14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі», вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його прав осудності.

Як вбачається зі змісту заяви, ОСОБА_1 фактично просить внести зміни в резолютивну частину постанови суду апеляційної інстанції від 18 червня 2020 року шляхом зазначення речення: «Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та не може бути оскаржена до Верховного Суду» замість вказаного в тексті: «Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів».

Отже, у розумінні ст. 269 ЦПК України постанова Київського апеляційного суду від 18 червня 2020 року не містить у своєму тексті описок, а заявник фактично просить змінити зміст резолютивної частини постанови, що є неприпустимим у розумінні ст. 269 ЦПК України, оскільки це жодним чином не впливає на зміст та правильність судового рішення, тому заява ОСОБА_1 про виправлення описки у тексті постанови Київського апеляційного суду від 18 червня 2020 року задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 141, 269 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий: Судді: