Справа № 131/430/20
Провадження № 2/131/406/2020
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.08.2020 м. Іллінці

Іллінецький районний суд Вінницької області в складі:

головуючого судді Олексієнка О.Ю.,

за участю секретаря судових засідань Телевань С.В.,

розглянувши в підготовчому судовому засіданні без фіксації процесуальної дії технічними засобами в місті Іллінці цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини та зустрічного позову ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду із зазначеним позовом, в якому вказала, що на даний час проживає зі своєю сім`єю у власному будинку в селі Жадани, Іллінецького району, Вінницької області.

Приблизно 15 років тому шлюб між батьками був розірваний, після чого батько позивача ОСОБА_3 переїхав до с. Трикрати, Вознесенського району Миколаївської області, до іншої жінки.

ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Трикрати, Вознесенського району Миколаївської області помер ОСОБА_3 , який за життя заповів все своє майно сину ОСОБА_2 .

Рішенням Іллінецького районного суду від 15 січня 2020 року заповіт ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 посвідчений секретарем Трикратівської сільської ради Вознесенського району Миколаївської області, було визнано недійсним.

Тому ОСОБА_1 пропустила встановлений законом шестимісячний строк для подання заяви нотаріусу про прийняття спадщини після смерті батька, оскільки з 2016 по 2020 рік тривав розгляд цивільної справи про визнання недійсним заповіту ОСОБА_3 складеного на користь ОСОБА_2 , з цих підстав просить суд визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті батька ОСОБА_3 , у три місяці з часу ухвалення рішення по справі.

Відповідач ОСОБА_2 подав до суду зустрічну позовну заяву до ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в якій вказав, що так як позов ОСОБА_1 про визнання заповіту недійсним був задоволений та заповіт було визнано недійсним, відповідно до рішення Іллінецького районного суду Вінницької області від 15 січня 2020 року то його позовна заява про визнання права власності на земельну ділянку у порядку спадкування за заповітом у справі №131/1/16 -ц було залишено без розгляду.

З цих підстав ОСОБА_2 пропущено строк для прийняття спадщини, який встановлено законом, тому він просить суд визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті батька ОСОБА_3 , у три місяці з часу ухвалення рішення по справі.

У судове засідання позивач за первісним позовом та відповідач за зустрічним позовом ОСОБА_1 не з`явились, проте подала до суду заяву із проханням вирішити справу у її відсутність і задовольнити позовні вимоги, зустрічну позовну заяву ОСОБА_3 визнає у повному обсязі.

Відповідач за первісним позовом та позивач за зустрічним позовом ОСОБА_3 , в судове засідання не з`явився, надіслав до суду заяву про розгляд справи у його відсутність, свої позовні вимоги за зустрічним позовом просить задоволити, позовні вимоги ОСОБА_1 за первісним позовом визнає в повному обсязі.

Враховуючи зазначені вище положення, а також те, що сторони скористались своїм правом, врегульованим ч. 3 ст. 211 ЦПК України, заявляти клопотання про розгляд справи за їх відсутності, суд не вбачає підстав для відкладення розгляду справи та вирішити її на підставі доказів наявних у справі.

Вивчивши та дослідивши матеріали справи, давши оцінку зібраним доказам, суд приходить до висновку про можливість ухвалення рішення в підготовчому судовому засіданні та задоволення позову з таких підстав.

Так, судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 (а.с. 8), тому після його смерті відкрилася спадщина на його майно.

У відповідності до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст. 1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

ОСОБА_3 залишив заповіт, яким заповів сину ОСОБА_2 земельну ділянку площею 3,14 га, розташовану на території Жаданівської сільської ради Іллінецького району вінницької області, проте даний заповіт було визнано недійсним згідно рішення Іллінецького районного суду Вінницької області від 15 січня 2020 року.

Як вбачається з копії свідоцтва про народження ОСОБА_1 серії НОМЕР_2 (а.с. 7), копії свідоцтва про народження ОСОБА_5 серії НОМЕР_3 , свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_4 , відповідно якого позивач за первісним позовом ОСОБА_1 змінила прізвище (а.с. 7), ОСОБА_1 та ОСОБА_2 являються спадкоємцями першої черги в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_3 .

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Позивач за первісним позовом та відповідач за зустрічним позовом ОСОБА_1 вказує, що пропустила вказаний строк з поважної причини, оскільки з 2016 по 2020 рік тривав розгляд цивільної справи про визнання недійсним заповіту ОСОБА_3 складеного на користь ОСОБА_2 .

За таких обставин суд приходить до висновку, що ОСОБА_1 , як спадкоємець пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин, тому у відповідності до вимог ч. 3 ст. 1272 ЦК України, їй слід визначити додатковий строк, достатній для подання ними до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини протягом трьох місяців з дня набрання рішенням суду законної сили.

Відповідач за первісним позовом та позивач за зустрічним позовом ОСОБА_2 , вказав, що пропустив строк подання заяви для прийняття спадщини з поважних причин, оскільки з 25 липня 2015 року по 25 січня 2016 року, державним нотаріусом йому було відмовлено у оформленні спадкового майна після смерті батька по заповіту та рекомендовано визнавати право власності в судовому порядку. Рішенням Іллінецького районного суду вінницької області від 15 січня 2020 року заповіт ОСОБА_3 було визнано недійсним, тому у відповідності до вимог ч. 3 ст. 1272 ЦК України, ОСОБА_2 слід визначити додатковий строк, достатній для подання ними до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини протягом трьох місяців з дня набрання рішенням суду законної сили.

Щодо вирішення питання про судові витрати, суд виходить з наступного.

На підставі ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача слід стягнути сплачений ним при подачі позову до суду судовий збір, пропорційно до задоволених вимог.

Доказів понесення будь-яких витрат відповідачем при розгляді даної справи суду надано не було.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 1270, 1272 ЦК України ст.ст. 258, 259, 265 -268 ЦПК України,

В И Р І Ш И В:

Первісний позов ОСОБА_1 задоволити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк тривалістю три місяці починаючи з дня набрання рішенням суду законної сили для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Зустрічний позов ОСОБА_2 задоволити.

Визначити ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк тривалістю три місяці починаючи з дня набрання рішенням суду законної сили для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення може бути оскаржене до Вінницького апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення через Іллінецький районний суд.

Відповідно до пункту 4 частини п`ятої статті 265 ЦПК України:

Позивач за первісним позовом та відповідач за зустрічним позовом: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_5 , адреса: АДРЕСА_1 , моб. тел.: НОМЕР_6 .

Позивач за зустрічним позовом та відповідач за первісним позовом: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ідентифікаційний номер НОМЕР_7 , адреса: АДРЕСА_1 , моб. тел.: НОМЕР_8 .

Головуючий: