Єдиний унікальний номер 243/3619/15-ц
Номер провадження 22-ц/804/2358/20

УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

09 липня 2020 року м. Бахмут

Донецький апеляційний суд у складі судді Мірути О.А., розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 28 серпня 2019 року про видачу дубліката виконавчого листа та поновлення строку для його пред`явлення по цивільній справі № 243/3619/15-ц (провадження № 2/243/2050/2015) від 10.06.2015 року за позовом Публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський Банк Розвитку» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -

ВСТАНОВИВ:

Слов`янським міськрайонним судом Донецької області 28 серпня 2019 року постановлено ухвалу про задоволення заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Глобал Спліт» про видачу дубліката виконавчого листа та поновлення строку для його пред`явлення по цивільній справі № 243/3619/15-ц (провадження № 2/243/2050/2015) від 10.06.2015 року за позовом Публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський Банк Розвитку» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

На зазначену ухвалу суду ОСОБА_1 подано апеляційну скаргу.

Ухвалою Донецького апеляційного суду від 01 липня 2020 року витребувано із Слов`янського міськрайонного суду Донецької області цивільну справу № 243/3619/15/-ц.

08 липня 2020 року цивільна справа № 243/3619/15/-ц надійшла до Донецького апеляційного суду.

Апеляційне провадження у даній справі не може бути відкрите, оскільки апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до ст. 3 Закону України від 08.07.2011 року № 3674-VI "Про судовий збір" за подання до суду апеляційної скарги на судове рішення справляється судовий збір.

Відповідно до п. 3 частини 4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до п/п 9 пункту 1 частини 2 ст. 4 Закону України від 08.07.2011року № 3674-VІ "Про судовий збір" (в редакції, яка діє з 01 січня 2020 року, тобто на момент подачі апеляційної скарги) за подання до суду фізичною особою апеляційної скарги на ухвалу суду ставка судового збору складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.

Згідно статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» з 01 січня 2020 року встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у місячному розмірі 2102 гривня.

Тобто, з апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 28.08.2019 року підлягає сплаті судовий збір у розмірі 420,40 грн. (2102 х 0,2).

Проте документ, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 420,40 грн., заявником до апеляційної скарги не додано.

До апеляційної скарги ОСОБА_1 додано клопотання про відстрочення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги, в обґрунтування якого, зазначає, що він є людиною похилого віку та є внутрішньо переміщеною особою і отримує дохід у вигляді пенсії.

Вказане клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з частиною третьою статті 3 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Спеціальним законом, який визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору, є Закон України «Про судовий збір».

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Аналіз наведених норм свідчить про те, що єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони.

При цьому зміст статті 8 Закону України «Про судовий збір» дає підстави для висновку про те, що відповідачі у справі не є суб`єктами, на яких поширюється дія цієї правової норми, оскільки вона стосується лише позивачів.

Разом з тим інших правових підстав для звільнення відповідача від сплати судового збору за подання апеляційної скарги законом не передбачено.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (Рішення ЄСПЛ у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland») від 19 червня 2001 року, пункт 59).

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення його від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункт 44; рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

Викладені доводи в апеляційній скарзі про підстави відстрочення про сплату судового збору, не є беззаперечним і достатніми доказами його скрутного майнового стану та не підтверджує з достовірністю тієї обставини, що він не може сплатити судовий збір, оскільки ОСОБА_1 не надав доказів про наявність чи відсутність у нього доходів, рухомого або нерухомого майна та їх обсягу, цінних паперів, можливості розпоряджатися ними.

Враховуючи встановлений законом обов`язок сплатити судовий збір та відсутність у ОСОБА_1 пільг щодо його сплати, можна зробити висновок про те, що належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справи та інтересами заявника щодо можливості звернення до суду апеляційної інстанції (за умови виконання вимог закону щодо оплати апеляційної скарги судовим збором) у цій справі дотримано.

Отже, заявлене клопотання ОСОБА_1 про відстрочення від сплати судового збору не свідчить про наявність умов, що відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» можуть бути підставою для відстрочення від сплати судового збору, тому у задоволенні клопотання слід відмовити.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалах Верховного Суду від 10 березня 2020 року у справі № 569/18722/17 (провадження № 61-4027ск20), від 15 січня 2020 року у справі № 712/2126/16-ц (провадження № 61-261ск20), від 18 лютого 2019 року у справі № 753/3529/16-ц (провадження № 61-3317ск19).

Враховуючи вищезазначене, ОСОБА_1 необхідно сплати судовий збір за подання апеляційної скарги на ухвалу Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 28.08.2019 року у цивільній справі № 243/3619/15-ц.

Відповідно до частини 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу. Тобто, встановивши, що апеляційну скаргу подано без додержання вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, суддя протягом п`яти днів з дня надходження до суду апеляційної скарги постановляє ухвалу про залишення апеляційної скарги без руху.

Враховуючи зазначене, апеляційну скаргу ОСОБА_1 необхідно залишити без руху та надати йому строк для сплати судового збору за подання апеляційної скарги у розмірі 420, 40 грн.

Таким чином, з урахуванням норм діючого законодавства скаржнику рекомендується сплатити судовий збір за подачу апеляційної скарги у сумі:

420 грн. 40 коп. (2102 грн.*0,2) за наступними реквізитами:

- Дата документу

- Отримувач коштів Маріупольське УК/м. Маріуполь/22030101

- Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37989721

- Банк отримувача Казначейство України (ЕАП)

- Рахунок отримувача UA0005051

- Код класифікації доходів бюджету - 22030101

- Назва платника (для юридичної особи), ПІБ та адреса (для фізичної особи)

- Призначення платежу.

При цьому поле «призначення платежу» заповнюється таким чином:

*;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Донецький апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

На підтвердження оплати судового збору до апеляційного суду необхідно надати оригінал квитанції про сплату судового збору у встановленому законом розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

02 квітня 2020 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 30 березня 2020 року № 540-IX (далі - Закон № 540-IX).

У пункті 3 розділу ХII «Прикінцеві положення» ЦПК України зазначено, зокрема, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину.

Враховуюче наведене, апеляційну скаргу ОСОБА_1 необхідно залишити без руху та надати заявнику для усунення зазначених вище недоліків апеляційної скарги строк на час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, але який не може перевищувати десяти днів з дня закінчення строку дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Керуючись ст. 357, ст. 185 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 28 серпня 2019 року про видачу дубліката виконавчого листа та поновлення строку для його пред`явлення по цивільній справі № 243/3619/15-ц (провадження № 2/243/2050/2015) від 10.06.2015 року за позовом Публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський Банк Розвитку» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором - залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 для усунення зазначених недоліків апеляційної скарги строк на час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, але який не може перевищувати десяти днів з дня закінчення строку дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Роз`яснити ОСОБА_1 , що у разі не усунення недоліків апеляційної скарги у строк, встановлений судом, апеляційна скарга вважатиметься неподаною і буде повернута скаржнику.

Суддя Донецького

апеляційного суду О.А. Мірута