Справа № 183/3829/20
№ 2/183/2876/20
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

17 липня 2020 року Суддя Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області Сорока О.В., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Вільненської сільської ради про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності в порядку спадкування за законом, -

в с т а н о в и в:

15 липня 2020 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Вільненської сільської ради, в якому просить суд:

-встановити факт родинних відносин між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , як рідних сестер;

-визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 1/3 житлового будинку АДРЕСА_1 ;

-стягнути з Вільненської сільської ради Новомосковського району на користь ОСОБА_1 судові витрати, що складаються із витрат на правову допомогу та сплаченого судового збору в розмірі 11 681,60 грн.

Розглянувши подані матеріали, вважаю за необхідне залишити позовну заяву без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості.

Згідно з ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до ЦПК України, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом.

Згідно з п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги із зазначенням доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до вимог п. п. 6, 7, 8, ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися.

Згідно роз`яснень, наданих у п.24 Постанови Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» N 7 від 30.05.2008 р., суди відкривають провадження у справі про визначення додаткового строку для прийняття спадщини у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину».

Відповідно до абзацу першого п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.1995 року, вирішуючи питання про прийняття заяв про встановлення фактів, що мають юридичне значення, судам необхідно враховувати, що ці заяви повинні відповідати як загальним правилам щодо змісту і форми позовної заяви, так і вимогам щодо її змісту. Якщо в заяві не зазначено, який конкретно факт просить встановити заявник, з яких причин неможливо одержати або відновити документ, що посвідчує даний факт, якими доказами цей факт підтверджується або до заяви не приєднано довідки про неможливість одержання чи відновлення необхідних документів, суддя постановляє ухвалу про залишення заяви без руху і надає заявникові строк для виправлення недоліків. У разі невиконання цих вказівок заява вважається неподаною і повертається заявникові, про що суддя постановляє мотивовану ухвалу.

Згідно ч. 5 ст. 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Як вбачається з постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 31 березня 2020 року, виданою державним нотаріусом Четвертої дніпровської державної нотаріальної контори, на момент відкриття спадщин, згідно довідки відділу обліку проживання фізичних осіб управління у сфері державної реєстрації Департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур № 14/5-221 від 13.01.2020 року відомості про реєстрацію гр.. ОСОБА_2 померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 відсутні, у зв`язку з тим, що картотека з питань реєстрації фізичних осіб не передана до департаменту станом на дату видачі довідки, що унеможливлює визначити коло спадкоємців, які належним чином прийняли спадщину сумісною пропискою оскільки були зареєстровані разом з померлою на день її смерті, тобто встановити коло спадкоємців у нотаріуса відсутні можливості.

Факт постійного проживання разом із спадкоємцем на момент його смерті документами не підтверджено.

Згідно п.4.2 глави 10 «Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України», «Доказом родинних та інших відносин спадкоємців зі спадкодавцями є: свідоцтва органів реєстрації актів цивільного стану, повний витяг з реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису, копії актових записів, копії рішень суд, що набрали законної сили, про встановлення факту родинних відносин та інших відносин».

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного суду України № 5 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки.

Так, заявляючи в позові, що вона є спадкоємцем сестри ОСОБА_2 , позивач не зазначила доказів, якими стверджується такий факт. Таким доказом, зокрема, може бути і судове рішення про встановлення юридичного факту, яке набрало законної сили.

Позивач у позовній заяві не зазначила про підстави звернення до суду з вимогою про визнання права власності на спадкове майно, а також не зазначила доказів неможливості оформлення спадкового права у нотаріуса (з доданої до позову постанови державного нотаріуса слідує, що позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_2 лише з підстави відсутності родинних стосунків).

У зв`язку з цим, позивачу необхідно надати вищевказані докази.

Також, частиною 4 статті 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У позові об`єднано дві позовні вимоги (майнового та немайнового характеру), кожна з яких підлягає оплаті судовим збором.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для подання заяв майнового та немайнового характеру.

Відповідно до положень ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подачу до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою встановлено ставку судового збору у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою встановлено ставку судового збору в розмірі 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, позивачу необхідно сплатити судовий збір, оскільки в додатках до позовної заяви відсутня квитанція про сплату судового збору.

Враховуючи викладене, вважаю, що позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, вказаних вище протягом десяти днів з дня отримання позивачем копії наявної ухвали.

Крім того, вважаю за необхідне попередити позивача, що в разі не усунення порушень закону, допущених при подачі позовної заяви до встановленого судом строку, позовна заява буде вважатися не поданою та повернута позивачу.

Спосіб усунення недоліків позовної заяви полягає в поданні позовної заяви у вигляді окремого документу з виправленими недоліками, зазначеними в наявній ухвалі суду з наданням її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів.

На підставі викладеного, керуючись 175, 177, 185 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Вільненської сільської ради про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності в порядку спадкування за законом, - залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, для усунення недоліків позовної заяви.

Роз`яснити позивачу, що у разі не виконання цієї ухвали, у зазначені вище строки, позовна заява буде вважатися не поданою та повернута позивачу.

Копію ухвали направити позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Сорока О.В.