УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"12" серпня 2020 р. Суддя Київського районного суду м. Харкова Колесник С.А., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1 ) до Державного підприємства «Проектування будівництва підприємств вугільної промисловості «Південдіпромаш» (, адреса: 61057, м. Харків, вул. Пушкінська, буд. 5) про стягнення заборгованості із заробітної плати, -

ВСТАНОВИВ:

07.08.2020 позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, в якому просить стягнути з відповідача на її користь заборгованість по нарахованій, але невиплаченій заробітній платі за період з травня 2017 року по лютий 2018 року у сумі 14 646,77 грн.; зобов`язати нарахувати середній заробіток за період за весь час затримки по день фактичного розрахунку, надати належно оформлені довідки відповідно до ч.1 ст.117 КЗпП України; зобов`язати нарахувати компенсацію втрати частини доходів у зв`язку із порушенням строків їх виплати та надати належно оформлені довідки відповідно до ст.34 Закону України «Про оплату праці» та ст.ст.1,2 Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку із порушенням строків їх виплат», Постанови КМУ від 21.02.2001 № 159 «Про затвердження Порядку проведення компенсації громадянам втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати».

10.08.2020 справа надійшла в провадження судді Колесник С.А., про що свідчить запис у контрольному журналі судових справ та інших матеріалів, переданих до розгляду судді.

Згідно з ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року. Відтак, в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Порядок звернення до суду за судовим захистом урегульований Цивільним процесуальним кодексом України. Подання позовної заяви має відбуватись з дотриманням певних умов.

Дослідивши позовну заяву встановлено, що даний позов не відповідає вимогам ст.175 та ст.177 ЦПК України,з наступних підстав.

Згідно з ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Відповідно до ч.ч. 2,4,5 ст.95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

В порушення вищенаведеного, у доданих до позовної заяви копіях письмових доказів позивачем не засвідчено належним чином всі додатки до позовної заяви, подані у копіях із зазначенням дати засвідчення письмового доказу.

Згідно з ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч.4 ст.175 ЦПК України, якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

Звертаючись до суду, позивачка ОСОБА_1 документ про сплату судового збору не надала.

При цьому вимоги позивача не є такими, які дають підстави для звільнення його від сплати судового збору в повному обсязі заявлених позовних вимог.

Позовна заява ОСОБА_1 не відповідає вимогам ст.ст. 95,175, 177 ЦПК України, а саме:не зазначено реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі);офіційну електронну адресу та адресу електронної пошти; не зазначено ціну позову відповідно до положень ст. 176 ЦПК України; не вказано обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; не підтверджено, що позивачем не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав; у доданих до позовної заяви копіях письмових доказів не підтверджено відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення; не надано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Позивач ОСОБА_1 посилається на п.1 ч.1 ст.5 ЗУ «Про судовий збір» де зазначається, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються: позивачі у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі. Але позивачка не врахувала положень постанови Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 12-301гс18, де суд дійшов до висновку що пільга щодо сплати судового збору, передбачена пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», згідно з якою від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, не поширюється на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні під час розгляду таких справ в усіх судових інстанціях.

Відповідно до ч.3 ст.6 ЗУ «Про судовий збір», у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

У частині першій статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно зі статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2020 року визначено в розмірі 2 102,00 грн.

Позовні вимоги, що стосуються зобов`язання нарахувати середній заробіток за період за весь час затримки по день фактичного розрахунку, надання належно оформлених довідок відповідно до ч.1 ст.117 КЗпП України; зобов`язання нарахувати компенсацію втрати частини доходів у зв`язку із порушенням строків їх виплати та надання належно оформлених довідок відповідно до ст.34 Закону України «Про оплату праці» та ст.ст.1,2 Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку із порушенням строків їх виплат», Постанови КМУ від 21.02.2001 № 159 «Про затвердження Порядку проведення компенсації громадянам втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати» є позовними вимогами немайнового характеру.

Відповідно до підпункту 2 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору, що підлягає сплаті, становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб 840 грн. 80 коп.

Таким чином, позивачу необхідно сплатити судовий збір в розмірі за 4 /чотири/ вимоги немайнового характеру * 840 грн. 80 коп., а саме 3 363 грн. 20 коп.

Судовий збір має бути перераховано або внесено за такими реквізитами: Отримувач коштів - УК у Київському районі м. Харкова, Київський/22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37999675, Банк отримувача Казначейство України (ЕАП), Код банку (МФО) -899998, Рахунок отримувача 0004, Код класифікації доходів бюджету -22030101; Найменування коду класифікації доходів бюджету Судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050) Призначення платежу ;101;__________, реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи; Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Київський районний суд м. Харкова (назва суду, де розглядається справа).

На підтвердження сплати судового збору необхідно надати оригінал квитанції.

При цьому суддя зауважує, що залишення позовної заяви без руху не є обмеженням права позивача на доступ до правосуддя.

Так, згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, сформульованою, зокрема, в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі "Пелевін проти України" (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі "Наталія Михайленко проти України" (пункт 31), в яких зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою; регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Суд також враховує рішення Європейського суду з прав людини у справі «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001 року, в якому зазначено, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи, суд прийшов до висновку про необхідність залишення позовної заяви без руху з наступних підстав.

Відповідно до частини 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, заява ОСОБА_1 відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення її недоліків, а саме:

- вказати реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі);

- зазначити офіційну електронну адресу та адресу електронної пошти;

- зазначити ціну позову відповідно до положень ст. 176 ЦПК України;

- засвідчити належним чином всі додатки до позовної заяви, подані у копіях із зазначенням дати засвідчення письмового доказу;

- надати попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

- надати підтвердження, що позивачем не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав;

- надати документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві, що встановлено положеннями частини 3 ст. 185 ЦПК України.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 175, 185 ЦПК України, -

Постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Державного підприємства «Проектування будівництва підприємств вугільної промисловості «Південдіпромаш» про стягнення заборгованості із заробітної плати - залишити без руху, надавши позивачеві строк для усунення недоліків тривалістю десяти днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити позивачеві, що у разі неусунення недоліків, зазначених в ухвалі суду у встановлений судом строк, позов буде вважатися не поданим та буде повернутий позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України: http://court.gov.ua/fair/sud2018.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Колесник С.А.