Справа № 755/7051/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" липня 2020 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Виниченко Л.М.,

при секретарі Сіренко Д.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду заяву позивача ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Публічне акціонерне товариство «Перший український міжнародний банк», Приватний виконавець Вольф Тетяна Леонідівна, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Хара Наталія Станіславівна про поворот виконання виконавчого напису нотаріуса,-

у с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулась до Дніпровського районного суду м. Києва із заявою про поворот виконання виконавчого напису Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Хари Наталії Станіславівни вчиненого 23.05.2018 року, зареєстрованого в реєстрі за № 4428.

Заяву мотивує тим, що рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 15.07.2019 р. визнано таким, що не підлягає виконанню вказаний виконавчий напис про стягнення з ОСОБА_1 на користь ПАТ «Перший український міжнародний банк» заборгованості за кредитним договором № 1405 від 13.11.2013 року в сумі 22 391,18 грн. та 430 грн. витрат на вчинення виконавчого напису.

Заявник вказує, що відповідно зазначеного виконавчого напису нотаріуса було відкрите виконавче провадження № 57970936, за яким з неї з січня по червень 2019 р. в сукупності було стягнуто 7 323,96 грн.

ОСОБА_1 з посиланням на норми ст. ст. 4, 5, 444, 446 ЦПК України, зазначає, що в ЦПК України не має окремої процесуальної норми, яка регламентує поворот виконання визнаного таким, що не підлягає виконанню виконавчого напису нотаріуса, та повернення коштів, що були стягнуті в порядку його примусового виконання, тому вважає є підстави для застосування аналогії закону.

Просить стягнути з Публічного акціонерного товариства «Перший український міжнародний банк» в порядку повороту виконання виконавчого напису нотаріуса грошові кошти в сумі 7 323,96 грн.

За заявою позивача ОСОБА_1 ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 13.07.2020 року проведення судового засідання 14.07.2020 року було призначеного у режимі відеоконференцзв`язку, забезпечення якого доручено Корольовському районному суду м. Житомира.

В судове засідання у призначений час за повідомленням Корольовського районного суду м. Житомира заявник не з`явилась.

Представником заявника ОСОБА_2 суду подана заява з проханням розглянути заяву про поворот виконання виконавчого напису без його та заявника участі, зазначив, що вимоги заяви підтримують в повному обсязі, просить задовольнити.

Заінтересовані особи в судове засідання не з`явилися, будучи належним чином повідомлені про день, час та місце розгляду заяви, про причини неявки суд повідомлено не було.

Відповідно до ч. 10 ст. 444 ЦПК України, заява про поворот виконання розглядається у судовому засіданні з повідомленням стягувача та боржника у двадцятиденний строк з дня надходження заяви, проте їх неявка не перешкоджає її розгляду.

Згідно положень частини 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши заяву з додатками та матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Заочним рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 15.07.2019 року позовні вимоги ОСОБА_1 до Приватного виконавця Вольф Тетяни Леонідівни, Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Хари Наталії Станіславівни, Публічного акціонерного товариства «Перший український міжнародний банк» про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню задоволено. Визнано таким, що не підлягає виконанню виконавчий напис Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Хари Наталії Станіславівни, вчинений 23 травня 2018 року, зареєстрований в реєстрі за № 4428, та проведено розподіл судових витрат між сторонами (а.с. 35-39).

Заявник просить допустити поворот виконання вищевказаного виконавчого напису приватного нотаріуса у зв`язку з тим, що рішенням суду виконавчий напис визнаний таким, що не підлягає виконанню, та стягнути з ПАТ «Перший український міжнародний банк» грошові кошти у розмірі 7 323,96 грн.

Цивільним процесуальним кодексом України, зокрема нормою ст. 444, передбачено вирішення питання повороту виконання рішення, постанови суду у разі скасування раніше прийнятого судового рішення за яким в порядку виконання стягнуті з боржника кошти або вилучене його майно на користь стягувача.

Конституційний суд України у своєму рішенні від 2 листопада 2011 року № 13-рп/2011 зазначив, що поворот виконання рішення - це цивільна процесуальна гарантія захисту майнових прав особи, яка полягає у поверненні сторін виконавчого провадження в попереднє становище через скасування правової підстави для виконання рішення та повернення стягувачем відповідачу (боржнику) всього одержаного за скасованим (зміненим) рішенням. Інститут повороту виконання рішення спрямований на поновлення прав особи, порушених виконанням скасованого (зміненого) рішення, та є способом захисту цих прав у разі отримання стягувачем за виконаним та у подальшому скасованим (зміненим) судовим рішенням неналежного, безпідставно стягненого майна, оскільки правова підстава для набуття майна відпала.

Поворот виконання - це спосіб захисту прав боржника, який полягає у поверненні йому стягувачем всього одержаного за скасованим рішенням.

Поворот виконання можливий, у разі якщо: а) позивач одержав від відповідача в порядку виконання рішення майно або грошові кошти; б) виконане рішення скасовано судом апеляційної чи касаційної інстанції чи змінено із задоволенням позовних вимог в меншому розмірі.

За змістом наведеної норми закону поворот виконання скасованого рішення суду допускається у разі його фактичного виконання і ухвалення судом нового рішення у справі.

Застосовуючи поворот виконання рішення суду, суд повинен зобов`язати позивача повернути відповідачеві безпідставно стягнене з нього за скасованим рішенням.

На підтвердження заявлених вимог ОСОБА_1 надано довідку про доходи від 16.09.2019 р. та повідомлення Житомирської дирекції АТ «Укрпошта» від 12.06.2020 р. про утримання із заробітної плати заявника заборгованості у розмірі 7 323,96 грн. відповідно до постанови ВП 57970936 від 14.01.2019 р. виданої на підставі виконавчого напису № 4428 від 23.05.2018 р. (а.с. 50, 51).

Разом з тим, до спірних правовідносин за вимогами заяви не можуть бути застосовані норми як вищенаведеної ст. 444 ЦПК України, так і ст. 446 ЦПК України (підсудність справ з процесуальних питань, пов`язаних з виконанням рішень) та аналогія закону, на які посилається заявник, оскільки виконання саме за рішенням суду у даній справі не проводилось та судове рішення не скасовувалось.

Заявнику ОСОБА_1 суд роз`яснює, що вона має право подати до суду окремий позов про повернення стягненого за виконавчим написом нотаріуса - про стягнення коштів, як безпідставно набутих, до відповідачів, на користь яких були перераховані у ході примусового виконання вищевказаного виконавчого напису приватного нотаріуса, який визнаний таким, що не підлягає виконанню.

Враховуючи наведене та керуючись ст. ст. 353, 444 ЦПК України, суд,-

п о с т а н о в и в:

У задоволенні заяви позивача ОСОБА_1 про поворот виконання виконавчого напису Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Хари Наталії Станіславівни вчиненого 23.05.2018 року, зареєстрованого в реєстрі за № 4428, та стягнення з Публічного акціонерного товариства «Перший український міжнародний банк» в порядку повороту виконання виконавчого напису нотаріуса грошових коштів - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Дніпровський районний суд м. Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня постановлення ухвали.

Учасник справи, якому ухвалу суду не було вручено у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Відповідно пункту 3 Розділу XII «Прикінцеві положення» Цивільного процесуального кодексу України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), процесуальні строки апеляційного оскарження продовжуються на строк дії такого карантину.

Суддя