Єдиний унікальний номер 944/2258/20
Провадження № 2/448/528/20
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

04.08.2020 року суддя Мостиського районного суду Львівської області Білоус Ю.Б., розглянувши матеріали справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

в с т а н о в и в:

На адресу суду надійшла цивільна справа за позовом ОСОБА_1 , до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу.

Ознайомившись із змістом позовної заяви та проаналізувавши додані до неї додатки, вважаю, що така підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Вимоги до позовної заяви встановлені ст.ст.175, 177 ЦПК України.

Відповідно до ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява має містити відомості: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язків досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Подана ОСОБА_1 , позовна заява є позовною заявою немайнового характеру, оскільки містить вимогу про розірвання шлюбу.

Натомість, до позовної заяви позивачкою у порушення вимог ч.4 ст. 177 ЦПК України не додано документу, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, а додано копію посвідчення учасника бойових дій, належного ОСОБА_1 та наявне покликання на підставу звільнення від сплати судового збору на підставі ст.5 Закону України «Про судовий збір», у відповідності до якої «від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав».

З цього приводу вважаю за необхідне зазначити наступне.

Аналіз ст.5 Закону України «Про судовий збір» дозволяє розмежувати підстави звільнення від сплати судового збору, в залежності від суб`єкта звернення, а також, виходячи з характеру позовних вимог, з якими особа звертається до суду. Також Закон встановлює пільги для певної категорії позивачів, в залежності від характеру спору, за вирішенням якого має місце звернення до суду. Зазвичай такі позовні вимоги витікають із застосування конкретного законодавчого акту, або з визначених Законом правовідносин, які є підставою для звернення до суду. Слід звернути увагу, що зазначені пільги осіб з відповідним статусом розповсюджуються на позовні вимоги, які витікають з цих конкретних випадків.

Так, згідно п.13 ч.1 ст.5 вказаного Закону, учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України звільняються від сплати судового збору - у справах пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Відповідно до частини другої статті 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» ветерани війни та особи, на яких поширюється дія цього Закону, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Таким чином, Законом України «Про судовий збір» учасник бойових дій звільнений від сплати судового збору у разі звернення до суду з позовом щодо незастосування пільг, визначених в Законі України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». Проте, якщо ця ж особа, яка має статус учасника бойових дій, звертається до суду з іншими позовними вимогами (не щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом), а наприклад, про розірвання шлюбу, тощо, судовий збір має бути сплачений на загальних підставах, оскільки у даному випадку такий позов не пов`язаний з порушенням права саме учасника бойових дій, а виникає з сімейних відносин.

В зазначеному випадку права позивачки ОСОБА_1 , як учасника бойових дій, не порушені, тому при звернені її до суду з позовом про розірвання шлюбу, пільги, передбачені п.13 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір», на неї не розповсюджуються.

З огляду на наведене, вважаю, що у даному випадку відсутні підстави звільнення позивачки від сплати судового збору, на які вона покликалася у позовній заяві.

Відповідно до частини другої статті 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. Таким спеціальним законом є Закон України «Про судовий збір».

Згідно зі статтею 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Згідно ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою позовної заяви про розірвання шлюбу ставка судового збору встановлюється в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (840,80 гривень).

Однак, в порушення вказаних вимог, позивачкою не додано до позовної заяви документу, що підтверджує сплату судового збору за пред`явлену нею вимогу про розірвання шлюбу (реквізити сплати судового збору: «Отримувач коштів - УК у Мост.р/Мостиський р-н/22030101; код отримувача за ; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); МФО 899998; рахунок отримувача UA0013252; код класифікації доходів бюджету 22030101; призначення платежу 101, ____( реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ____(ПІБ чи назва установи, організації позивача), Мостиський районний суд Львівської області (назва суду, де розглядається справа).

Вищезазначені обставини позбавляють можливості суд вирішити питання про відкриття провадження у справі.

Згідно з вимогами ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог викладених у ст.ст.175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Вище викладене дає підстави для висновку, що позовна заява не відповідає вимогам закону, а тому підлягає залишенню без руху з наданням позивачці ОСОБА_1 строку на їх усунення.

Керуючись ст.ст.175, 177, 185, 260, ЦПК України, суддя

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, залишити без руху.

Надати позивачці ОСОБА_1 строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії ухвали про залишення позову без руху та роз`яснити, що у випадку виконання нею у встановлений строк відповідних вимог ухвали суду, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання, інакше заява вважається неподаною та повертається позивачу.

Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя Ю.Б. Білоус