Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"09" липня 2020 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Виниченко Л.М.,

при секретарі Сіренко Д.В.,

за участі

представника позивача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у порядку загального позовного провадження цивільну справу № 755/18087/19 за позовом ОСОБА_3 до Київської міської ради, треті особи: Шістнадцята Київська державна нотаріальна контора, Обслуговуючий кооператив «ГБК Березняки» про визнання права власності на спадкове майно,-

У С Т А Н О В И В:

ОСОБА_3 звернулась до суду з позовом до Київської міської ради, треті особи: Шістнадцята Київська державна нотаріальна контора, Обслуговуючий кооператив «ГБК Березняки» про визнання права власності в порядку спадкування на гаражний бокс (гараж) АДРЕСА_1 (а.с. 80-82).

Позовні вимоги позивач мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 , який до своєї смерті склав заповіт, відповідно до якого все своє майно заповідав їй.

За час життя ОСОБА_4 на праві власті належав гараж АДРЕСА_1 .

Позивач вказує, що вона у встановлений законом строк звернулася до державного нотаріуса Шістнадцятої Київської державної нотаріальної контори із заявою про відкриття спадщини за заповітом, однак нотаріусом в частині спадкування гаража АДРЕСА_1 було відмовлено з посиланням на відсутність правовстановлюючих документів на відповідне майно, про що видана постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 28.02.2017 року.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 03.01.2020 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначено у справі підготовче судове засідання (а.с. 103-104).

31 січня 2020 року на адресу Дніпровського районного суду м. Києва від відповідача Київської міської ради надійшов відзив на позов, у якому представник відповідача ОСОБА_5 просить прийняти рішення у справі на підставі поданих доказів та чинного законодавства, справу розглянути за відсутності представника Київської міської Ради (а.с. 113-114).

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 03.02.2020 року задоволено клопотання представника позивача ОСОБА_3 ОСОБА_1 про витребування доказів (а.с. 139-140).

В судовому засіданні від 03.02.2020 року судом протокольною ухвалою задоволено клопотання представника позивача ОСОБА_3 ОСОБА_1 про витребування з Дніпровського районного суду м. Києва матеріалів цивільної справи № 755/395/19 за позовом ОСОБА_7 до КМР, третя особа ГБК «Березняки» про визнання права власності (а.с. 134, 146).

06 лютого 2020 року на адресу Дніпровського районного суду м. Києва надійшла витребувана судом цивільна справа № 755/395/19 (а.с. 147).

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 02.03.2020 року задоволено клопотання представника позивача ОСОБА_3 ОСОБА_1 про витребування доказів (а.с. 179-180).

03 квітня 2020 року Дніпровським районним судом м. Києва постановлено ухвалу якою задоволено клопотання представника позивача ОСОБА_3 ОСОБА_1 про витребування доказів (а.с. 192-193).

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 04.05.2020 року закрите підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті (а.с. 209-210).

В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_3 ОСОБА_1 підтримав позовні вимоги та викладені у позовній заяві обставини, просив задовольнити позов.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, будучи належним чином повідомлений про день, час та місце розгляду справи.

У поданому до суду відзиві на позов представник відповідача просила провести розгляд справи у відсутності представника Київської міської ради.

Представники третіх осіб в судове засідання не з`явилися, будучи належним чином повідомлені про день, час та місце розгляду справи.

Від третьої особи Шістнадцятої Київської державної нотаріальної контори до суду надійшла заява з проханням провести розгляд справи у відсутності їх представника та ухвали у справі рішення відповідно до чинного законодавства.

Представник третьої особи Обслуговуючого кооперативу «ГБК Березняки» Тинський І.П. суду подав клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з дією карантину.

Проти відкладення судового засідання представник позивача заперечував.

Вивчивши клопотання представника третьої особи ГБК «Березняки» Тинського І.П., думку представника позивача з приводу заявленого клопотання, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено право кожного на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Провадження у справі було відкрите 03.01.2020 року з призначенням підготовчого судового засідання на 03.02.2020 року, при цьому третя особа Обслуговуючий кооператив «ГБК Березняки» ухвалу суду з доданими до неї процесуальними документами отримав 14.01.2020 року, що підтверджується наявним у матеріалах справи поштовим повідомленням про вручення поштової кореспонденції (а.с. 111).

Ухвалою суду про відкриття провадження у справі третім особам було встановлено термін для подання суду пояснень щодо позову в п`ятиденний строк з дня отримання копії ухвали (а.с. 103, 104). Пояснень стосовно позову у визначений судом строк треті особи не надали. Разом з тим, представником третьої особи ГБК «Березняки» Тинським І.П. суду подавалось клопотання про відкладення судового засідання призначеного на 03.02.2020 р., на підтвердження поважності причин неявки в яке доказів надано не було (а.с. 118), також подавалось клопотання про відкладення розгляду справи в призначений час на 10.06.2020 року (а.с. 219, 220).

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Враховуючи визначені законом строки розгляду справи, а також ті обставини, що представник третьої особи ГБК «Березняки» про проведення судових засідань належним чином повідомлявся судом, при цьому не був позбавлений можливості подати пояснення на позов та/або для представництва інтересів третьої особи направити іншого представника, суд вважає, що підстави для відкладення судового засідання відсутні та відповідно норми пункту 2 ч. 3 ст. 223 ЦПК України суд вважає за можливе розглянути справу без участі представника відповідача та представників третіх осіб на підставі наявних у справі доказів.

За правилами пункту 2 ч. 3 ст. 223 ЦПК України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки.

Суд, вислухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи та зібрані по справі докази, приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть (а.с. 14).

06 травня 2008 року позивач ОСОБА_3 звернулася до Шістнадцятої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 (а.с. 13).

На підставі заяви ОСОБА_3 від 06.05.2008 року Шістнадцятою Київською державною нотаріальною конторою заведено спадкову справу № 569 щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 .

З матеріалів справи убачається, що ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , складено заповіт на ім`я ОСОБА_3 . посвідчений державним нотаріусом Десятої Київської державної нотаріальної контори Партолою М.Д., зареєстрований в реєстрі за № 2у-408 (а.с. 17-18).

Відповідно до вищевказаного заповіту, ОСОБА_4 заповів все належне йому майно позивачу.

28 лютого 2017 року Шістнадцятою Київською державною нотаріальною конторою винесено постанову про відмову позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_4 на гаражний бокс АДРЕСА_1 , з посиланням на те, що спадкоємиця не може надати правовстановлювальні документи на спадкове майно (а.с. 11).

Позивачем на доведення позовних вимог на підтвердження права власності померлого ОСОБА_4 на гаражний бокс надано ордер виданий Дарницькою районною радою депутатів трудящих на ім`я ОСОБА_4 на автобокс автокооператива АДРЕСА_1, виданий на підставі рішення виконкому Дарницької районної ради № 489 від 26.07.1971 р. (а.с. 9) та довідку № 14/12 від 26.03.2012 року видану ГБК «Березняки» на ім`я ОСОБА_4 (а.с. 8).

Рішенням виконавчого комітету Київської міської ради № 1581 від 04.10.1971 р. та рішенням виконкому Дарницької районної ради № 88 від 10.02.1972 р. виділено земельну ділянку для будівництва автогаражів ГБК «Березняки» (а.с. 155, 156).

З матеріалів справи вбачається, що Обслуговуючий кооператив «ГБК Березняки» є правонаступником Гаражно-будівельного кооперативу «Березняки (а.с. 125).

За повідомленням Комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» від 25.02.2020 р. № 062/14-2382 (И-2020), реєстрація права власності на об`єкт нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_1 відсутня (а.с. 152).

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 5 ЦК України, акти цивільного законодавства регулюють відносини, які виникли з дня набрання ними чинності.

15 квітня 1991 року набрав чинності Закон Української РСР «Про власність».

Відповідно до абз. 3 п. 3 постанови Верховної Ради Української РСР «Про введення в дію Закону Української РСР «Про власність», положення статті 15 зазначеного Закону застосовуються до прововідносин, що виникли як до, так і після 15 квітня 1991 року.

Відповідно до норми частини 1 ст. 15 Закону Української РСР «Про власність» (в редакції станом на 1991 рік), член житлового, житлово-будівельного, дачного, гаражного чи іншого кооперативу або товариства, який повністю вніс свій пайовий внесок за квартиру, дачу, гараж, іншу будівлю або приміщення, надані йому в користування, набуває права власності на це майно.

Як роз`яснено у пункті 8 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами цивільних справ, пов`язаних з діяльністю гаражно-будівельних кооперативів» № 5 від 28.06.1991 року, у справах про право на пай і на гараж судам належить виходити з того, що член гаражно-будівельного кооперативу, який повністю вніс свій пай за гараж, наданий йому в користування, набуває право власності на це майно і вправі розпоряджатись ним на свій розсуд - продавати, заповідати, здавати в оренду, обміняти, вчиняти відносно нього інші угоди, що не заборонені законом (ст.15 Закону України «Про власність»).

За змістом наданої позивачем довідки № 14/12 від 26.03.2012 року виданої ГБК «Березняки», ОСОБА_4 являвся членом ГБК «Березняки» з 26.07.1971 року на підставі рішення № 489 від 26.07.1971 року та являвся власником гаражного боксу (гаража) АДРЕСА_1 , сума пайового внеску за гараж у розмірі 1 370,00 рублів сплачена у повному обсязі 29.10.1976 року (а.с. 8).

Таким чином, з набранням чинності Закону Української РСР «Про власність» ОСОБА_4 у зв`язку зі сплатою ним в повному обсязі суми пайового внеску, набув право власності на гаражний бокс АДРЕСА_1 .

Статтями 1216, 1218 ЦК України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Нормою ст. 1217 ЦК України визначено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до частини першої статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Частинами першою, третьою статті 1223 ЦК України передбачено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Судом встановлено право власності спадкодавця ОСОБА_4 на спірне нерухоме майно, а саме гаражний бокс АДРЕСА_1 , при цьому ОСОБА_4 , відповідно складеного заповіту, все належне йому майно заповів позивачу ОСОБА_3 .

Натомість, оформити спадкові права в порядку, встановленому ст. 1297 ЦК України позивач не може через відсутність правовстановлюючих документів на нерухоме майно, що унеможливлює видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом.

З урахування наведеного позов підлягає задоволенню шляхом визнання за позивачем права власності в порядку спадкування за заповітом на гаражний бокс (гараж) АДРЕСА_1 , після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд приймає до уваги те, що під час розгляду справи судом не було встановлено порушення відповідачем прав позивача, у зв`язку із чим судовий збір стягненню не підлягає.

Керуючись Законом України «Про власність», ст. ст. 5, 11, 16, 1216, 1217, 1218, 1220, 1233, 1268, 1269, 1270, 1297 ЦК України, постановою Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами цивільних справ, пов`язаних з діяльністю гаражно-будівельних кооперативів» № 5 від 28.06.1991 року, постановою Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про спадкування» від 30.05.2008 року № 7, ст. ст. 4, 12, 76, 81, 89, 133, 259, 265, 268, 273, 289, 354, 355 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_3 до Київської міської ради, треті особи: Шістнадцята Київська державна нотаріальна контора, Обслуговуючий кооператив «ГБК Березняки» про визнання права власності на спадкове майно задовольнити.

Визнати за ОСОБА_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , право власності в порядку спадкування за заповітом на гаражний бокс (гараж) АДРЕСА_1 , після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно пункту 3 Розділу XII «Прикінцеві положення» Цивільного процесуального кодексу України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), процесуальні строки апеляційного оскарження продовжуються на строк дії такого карантину.

Учасники справи:

Позивач - ОСОБА_3 , місце проживання: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 .

Відповідач - Київська міська рада, місце знаходження: 01044, м. Київ, вул. Хрещатик, 36, ідентифікаційний .

Третя особа - Шістнадцята Київська державна нотаріальна контора, місце знаходження: 02091, м. Київ, Харківське шосе, буд. 172.

Третя особа - Обслуговуючий кооператив «ГБК Березняки», місце знаходження: 02098, м. Київ, вул. Березняківська, буд. 27, ідентифікаційний .

Повне судове рішення складено 20 липня 2020 року.

Суддя Л.М.Виниченко