Постанова

Іменем України

05 серпня 2020 року

м. Київ

справа № 766/3470/16-ц

провадження № 61-38424св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Червинської М. Є.,

суддів: Бурлакова С. Ю., Зайцева А. Ю., Коротенка Є. В., Коротуна В. М. (суддя-доповідач),

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідачі: Дніпровський районний відділ державної виконавчої служби міста Херсон Головного територіального управління юстиції у Херсонській області, Державне підприємство «Сетам», ОСОБА_2 ,

третя особа - приватний нотаріус Херсонського міського нотаріального округу Маковецька Олена Анатоліївна,

розглянув у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи касаційні скарги ОСОБА_2 , Державного підприємства «Сетам» на постанову апеляційного суду Херсонської області від 18 травня

2018 року у складі колегії суддів: Семиженка Г. В., Базіль Л. В., Чорної Т. Г.,

ВСТАНОВИВ:

ІСТОРІЯ СПРАВИ

Короткий зміст позовних вимог

У травні 2016 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Дніпровського районного відділу державної виконавчої служби міста Херсон Головного територіального управління юстиції у Херсонській області, Державного підприємства «Сетам» (далі - ДП «Сетам»), ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - приватний нотаріус Херсонського міського нотаріального округу Маковецька О. А., про визнання електронних торгів недійсними.

Позовна заява мотивована тим, що на виконанні Дніпровського районного відділу державної виконавчої служби міста Херсона Головного територіального управління юстиції у Херсонській області знаходиться зведене виконавче провадження № ВП 35533705, про стягнення з ОСОБА_1 на користь

ОСОБА_2 грошових коштів на загальну суму 1 159 336,60 грн. В рамках примусового стягнення вказаного боргу виконавчою службою було складено акти опису й арешту належної ОСОБА_1 на праві спільної часткової власності 1/2 частини житлового будинку АДРЕСА_1 та земельної ділянки під вказаним будинком площею 0,0493 га. З метою здійснення примусової реалізації вказаного нерухомого майна на електронних торгах, 24 червня 2015 року товариством з обмеженою відповідальністю «Експертне бюро «Айстра» було складено звіти про експертну грошову оцінку зазначеного вище майна, за якими вартість земельної ділянки становила

745 791,00 грн, вартість 1/2 частини житлового будинку - 541 880,00 грн.

11 січня 2016 року ДП «Сетам» були призначені електронні торги з реалізації вказаного нерухомого майна за початковою ціною 1 287 671,00 грн, які не відбулися через відсутність покупців, у зв`язку з цим у січні 2016 року державним виконавцем було складено акт про уцінку майна боржника на 26 % та визначено вартість 1/2 частини спірного будинку та земельної ділянки у загальному розмірі 952 876,54 грн.

З 01 березня 2016 року по 03 березня 2016 року були проведені повторні прилюдні торги з реалізації вказаного нерухомого майна за початковою ціною 952 876,54 грн. Згідно протоколу № 147268 про проведення електронних торгів від 04 березня 2016 року та акта державного виконавця про проведення електронних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна, належного ОСОБА_1 від 22 березня 2016 року переможцем торгів визнано

ОСОБА_2 , який є стягувачем по виконавчому провадженню та власником іншої 1/2 частини спірного будинку, спірне майно було придбано ОСОБА_2 за 952 876,54 грн, тобто за початковою ціною, визначеною державним виконавцем у акті уцінки.

30 березня 2016 року приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Маковецькою О. А. було видано свідоцтво про придбання зазначеного нерухомого майна з електронних торгів.

Вказані електроні торги є недійсними, оскільки вони були проведені з порушенням вимог Закону України «Про виконавче провадження» та Тимчасового порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, так як на момент їх проведення оцінка спірного нерухомого майна від 24 червня 2015 року була нечинною, повторні електронні торги були проведені лише 01 березня 2016 року, більш ніж через місяць з дня складання акта уцінки спірного майна, ОСОБА_1 взагалі не була повідомлена про дату, час проведення електронних торгів та стартову ціну реалізації майна, що позбавило її можливості здійснити пошук потенційних покупців, які б могли придбати майно за значно вищою ціною, ніж запропоновано ОСОБА_2

ОСОБА_1 просила визнати недійсними електронні торги з реалізації 1/2 частини житлового будинку АДРЕСА_2 , належного ОСОБА_1 , результати яких оформлені протоколом № 147268 про проведення електронних торгів від 04 березня 2016 року та актом державного виконавця про проведення електронних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна, 22 березня 2016 року; визнати недійсним протокол № 147268 про проведення електронних торгів від 04 березня 2016 року; визнати недійсним акт державного виконавця про проведення електронних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна, що належить ОСОБА_1 від 22 березня 2016 року; визнати недійсним свідоцтво від 30 березня 2016 року, видане приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Маковецькою О. А. про придбання ОСОБА_2 на електронних торгах 1/2 частини житлового будинку АДРЕСА_2 .

Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанцій

Рішенням Херсонського міського суду Херсонської області від 22 листопада 2017 року у задоволенні позовних вимог відмовлено.

Відмовляючи у задоволенні позову, місцевий суд виходив із того, що на момент продажу майна позивачки на прилюдних торгах звіт про його оцінку втратив чинність, проте позивачкою не було доведено у суді, що така обставина порушила її права та інтереси.

Постановою апеляційного суду Херсонської області від 18 травня 2018 року апеляційну скаргу ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_1 , задоволено.

Рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 22 листопада

2017 року скасовано та ухвалено нове рішення, яким позовні вимоги задоволено.

Визнано недійсними: електронні торги з реалізації 1/2 частини житлового будинку

АДРЕСА_2 , належного ОСОБА_1 , результати яких оформлені протоколом № 147268 про проведення електронних торгів від 04 березня 2016 року та актом державного виконавця про проведення електронних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна від 22 березня 2016 року; протокол № 147268 про проведення електронних торгів

від 04 березня 2016 року; акт державного виконавця від 22 березня 2016 року про проведення електронних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна, що належить ОСОБА_1 ; свідоцтво від 30 березня 2016 року, видане приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Маковецькою О. А., про придбання ОСОБА_2 на електронних торгах 1/2 частини житлового будинку АДРЕСА_2 .

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 9 319,54 грн у відшкодування судових витрат.

Задовольняючи позовні вимоги, апеляційний суд виходив із того, що станом на 24 грудня 2015 року проведений в ході виконавчого провадження звіт про незалежну оцінку майна від 24 червня 2015 року був чинним, а спірні електронні торги були проведені після спливу встановленого законом строку чинності вказаного звіту. Апеляційний суд встановив порушення прав ОСОБА_1 реалізацією на торгах належного їй майна за простроченою ціною, оскільки за висновком судової експертизи, призначеної ухвалою апеляційного суду Херсонської області від 22 лютого 2018 року, абсолютна величина ринкової вартості виставленого на торги майна позивачки після закінчення чинності звіту про його оцінку до моменту проведення прилюдних торгів збільшилася у національній грошовій одиниці, в якій проводилися торги, на 14 %.

Короткий зміст вимог та доводів касаційних скарг

12 червня 2018 року ОСОБА_2 через засоби поштового зв?язку подав до Верховного Суду касаційну скаргу, у якій просить скасувати постанову апеляційного суду Херсонської області від 18 травня 2018 року та залишити в силі рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 22 листопада 2017 року.

Касаційна скарга ОСОБА_2 мотивована тим, що апеляційний суд необґрунтовано призначив по справі оціночно-будівельну та оціночно-земельну експертизи, чим вийшов за межі своїх повноважень, оскільки такі експертизи не призначалися та не досліджувалися судом першої інстанції. Апеляційним судом не застосовано норму частини шостої статті 57 Закону України «Про виконавче провадження» (в редакції, чинній на час проведення торгів).

23 червня 2018 року ДП «Сетам» через засоби поштового зв?язку подало до Верховного Суду касаційну скаргу, у якій просить скасувати постанову апеляційного суду Херсонської області від 18 травня 2018 року та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити.

Касаційна скарга ДП «Сетам» мотивована тим, що апеляційний суд встановив порушення статті 58 Закону України «Про виконавче провадження», яке не стосується правил проведення електронних торгів, встановлених Тимчасовим порядком реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 16 квітня

2014 року № 656/5. На момент проведення оскаржуваних електронних торгів у відповідачів були відсутні правові підстави для зняття лота з реалізації, а відтак підстави для визнання вказаних електронних торгів та їх результатів недійсними відсутні. Шестимісячний строк чинності звіту про оцінку майна необхідно відраховувати з моменту складання звіту про оцінку майна до моменту передачі цього майна на реалізацію організатору електронних торгів. Згідно правової позиції Верховного Суду, викладеної у постанові від 02 травня 2018 року у справі № 910/10136/17, визначення вартості майна не входить до предмету доказування у справі про визнання електронних торів недійсними, а мають самостійний спосіб оскарження.

Доводи інших учасників справи

Відзиви на касаційні скарги не надходили.

Рух касаційних скарг та матеріалів справи

Ухвалою Верховного Суду від 12 вересня 2018 року відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_2 на постанову апеляційного суду Херсонської області від 18 травня 2018 року та витребувано матеріали цивільної справи № 766/3470/16-ц з Херсонського міського суду Херсонської області.

Ухвалою Верховного Суду від 20 вересня 2018 року відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою ДП «Сетам» на постанову апеляційного суду Херсонської області від 18 травня 2018 року.

Зупинено дію постанови апеляційного суду Херсонської області від 18 травня 2018 року.

07 грудня 2018 року матеріали цивільної справи надійшли до Верховного Суду.

Розпорядженням від 16 квітня 2020 року № 1111/0/226-20 за касаційним провадженням № 61-38424св18 призначено повторний автоматизований розподіл даної судової справи.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями

від 16 квітня 2020 року справу призначено судді-доповідачеві.

Ухвалою Верховного Суду від 17 червня 2020 року справу призначено до судового розгляду.

ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ У СКЛАДІ КОЛЕГІЇ СУДДІВ ДРУГОЇ СУДОВОЇ ПАЛАТИ КАСАЦІЙНОГО ЦИВІЛЬНОГО СУДУ

08 лютого 2020 року набрав чинності Закону України від 15 січня 2020 року

№ 460-IX «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ».

Частиною другою розділу ІІ Прикінцевих та перехідних положень Закону України від 15 січня 2020 року № 460-IX «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ» установлено, що касаційні скарги на судові рішення, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цим Законом, розглядаються в порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом.

За таких обставин розгляд касаційних скарг ОСОБА_2 , ДП «Сетам» на постанову апеляційного суду Херсонської області від 18 травня 2018 року здійснюється Верховним Судом в порядку та за правилами ЦПК України в редакції Закону від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII, що діяла до 08 лютого

2020 року.

Перевіривши доводи касаційних скарг, Верховний Суд дійшов висновку, що касаційна скарга ОСОБА_2 підлягає задоволенню, а касаційна скарга

ДП «Сетам» підлягає частковому задоволенню з огляду на наступне.

Положеннями частини другої статті 389 ЦПК України передбачено, що підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Частиною першою статті 400 ЦПК України встановлено, що під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Короткий зміст фактичних обставин справи

У справі, яка переглядається, судами встановлено, що на виконанні Дніпровського районного відділу державної виконавчої служби міста Херсона Головного територіального управління юстиції у Херсонській області перебувало виконавче провадження по стягненню з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 1 159 336,60 грн.

В межах цього провадження було звернено стягнення на належні ОСОБА_1 1/2 частини житлового будинку АДРЕСА_1 та земельну ділянку під вказаним будинком площею 0,0493 га.

Відповідно до звіту про експертну грошову оцінку товариства з обмеженою відповідальністю «Експертне бюро «Айстра» від 24 червня 2015 року з терміном дії до 24 грудня 2015 року ринкова вартість земельної ділянки площею 0,0493 га по АДРЕСА_1 на дату оцінки становить

745 791,00 грн, ринкова вартість 1/2 частини житлового будинку АДРЕСА_3 на дату оцінки становить 541 880,00 грн.

Згідно протоколу № 139038 проведення електронних торгів від 11 січня

2016 року прилюдні торги у вказану дату не відбулися у зв`язку з відсутністю учасників торгів.

За актом уцінки майна боржника головного державного виконавця Відділу державної виконавчої служби Дніпровського районного управління юстиції у місті Херсоні Нікішиної І. М. від 14 січня 2016 року було постановлено уцінити описане та арештоване майно боржника на 26 % з 1 287 671,00 грн до

952 876,54 грн та провести повторно аукціон з реалізації майна, за протоколом № 147268 проведення електронних торгів ДП «Сетам» від 04 березня 2016 року.

Переможцем торгів з реалізації 1/2 частини житлового будинку АДРЕСА_2 став ОСОБА_2 з ціною продажу 905 232,71 грн.

22 березня 2016 року головним державним виконавцем Відділу державної виконавчої служби Дніпровського районного управління юстиції у місті Херсоні Нікішиною І. М. було складено акт державного виконавця про проведення електронних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна, що належить ОСОБА_1 Приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Херсонської області Маковецькою О. А. 30 березня 2016 року на ім`я ОСОБА_2 було видано свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів.

Ухвалою апеляційного суду Херсонської області від 22 лютого 2018 року по справу було призначено судову оціночно-будівельну та оціночно-земельну експертизи.

Згідно висновку судової будівельно-оціночної експертизи від 25 квітня 2018 року № 10/18 абсолютна величина ринкової вартості виставленого на торги майна позивачки після закінчення чинності звіту про його оцінку до моменту проведення прилюдних торгів збільшилася у національній грошовій одиниці, в якій проводилися торги, на 14 %.

Вирішуючи спір та задовольняючи позовні вимоги, апеляційний суд виходив із того, що станом на 24 грудня 2015 року проведений в ході виконавчого провадження звіт про незалежну оцінку майна від 24 червня 2015 року був чинним, а спірні електронні торги були проведені після спливу встановленого законом строку чинності вказаного звіту. Апеляційний суд встановив порушення прав ОСОБА_1 реалізацією на торгах належного їй майна за простроченою ціною, оскільки за висновком судової експертизи, призначеної ухвалою апеляційного суду Херсонської області від 22 лютого 2018 року, абсолютна величина ринкової вартості виставленого на торги майна позивачки після закінчення чинності звіту про його оцінку до моменту проведення прилюдних торгів збільшилася у національній грошовій одиниці, в якій проводилися торги, на 14 %.

Проте з такими висновками суду апеляційної інстанції погодитися не можна.

У частинах першій, другій та п`ятій статті 263 ЦПК України встановлено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Зазначеним вимогам закону оскаржуване судове рішення не відповідає.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

За змістом статті 1 Закону № 606-XIV виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження та примусове виконання рішень інших органів (посадових осіб) - це сукупність дій органів і посадових осіб, визначених у цьому Законі, що спрямовані на примусове виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), які провадяться на підставах, в межах повноважень та у спосіб, визначених цим Законом, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону та інших законів, а також рішеннями, що відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню (далі - рішення).

Згідно і частиною другою статті 16, частиною першою статті 215 ЦК України одним зі способів захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням стороною (сторонами) вимог, установлених частинами першою - третьою, п`ятою, шостою статті 203 цього Кодексу, зокрема у зв`язку з невідповідністю змісту правочину цьому Кодексу та іншим актам цивільного законодавства.

Відповідно до частини першої статті 650 ЦК України особливості укладення договорів на біржах, аукціонах, конкурсах тощо встановлюються відповідними актами цивільного законодавства.

За договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму (частина перша статті 655 ЦК України).

Частиною четвертою статті 656 ЦК України встановлено, що до договору купівлі-продажу на біржах, конкурсах, аукціонах (публічних торгах), договору купівлі-продажу валютних цінностей і цінних паперів застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

З аналізу змісту частини першої статті 650, частини першої статті 655 та частини четвертої статті 656 ЦК України можна зробити висновок, що процедура набуття майна на прилюдних торгах є різновидом договору купівлі-продажу. Сторонами договору купівлі-продажу є продавець і покупець.

Згідно з частиною першою статті 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною вимог, які встановлені частинами першою-третьою та шостою статті 203 цього Кодексу.

Ураховуючи, що відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі-продажу, такий правочин може визнаватися недійсним в судовому порядку з підстав, встановлених частиною першою статті 215 ЦК України.

Отже, акт про проведення, який складений за результатами прилюдних торгів, стосується оформлення правового результату торгів, наслідком яких є виникнення цивільних прав та обов`язків, у зв`язку з чим торги є правочином у розумінні статті 202 ЦК України.

Частиною третьою статті 62 Закону № 606-XIV передбачено, що майно передається на реалізацію за ціною та в порядку, визначеними статтею 58 цього Закону.

Згідно зі статтею 58 Закону № 606-XIV визначення вартості майна боржника проводиться державним виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна. Для оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден державний виконавець залучає суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання, який провадить свою діяльність відповідно до Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні». У разі якщо визначити вартість майна (окремих предметів) складно або якщо боржник чи стягувач заперечує проти передачі арештованого майна боржника для реалізації за ціною, визначеною державним виконавцем, державний виконавець залучає суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для проведення оцінки майна. Витрати, пов`язані з призначенням суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання, несе сторона, яка оспорює вартість майна, визначену державним виконавцем. Державний виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам. У разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки, вони мають право подати державному виконавцю заперечення в десятиденний строк з дня надходження повідомлення. Сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна рекомендованим листом за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим державним виконавцем. У разі заперечення однією із сторін проти результатів оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання, державний виконавець призначає рецензування звіту про оцінку майна. Витрати, пов`язані з рецензуванням звіту, несе сторона, яка заперечує проти результатів оцінки. У разі незгоди з оцінкою, визначеною за результатами рецензування, сторони мають право оскаржити її в судовому порядку в десятиденний строк з дня отримання відповідного повідомлення. Звіт про оцінку майна у виконавчому провадженні вважається чинним протягом шести місяців з дня його підписання суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання. Після закінчення цього строку оцінка майна проводиться повторно.

Згідно з пунктами 3, 4, 6 розділу ІІІ Тимчасового порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 16 квітня 2014 року № 656/5, який був чинним на час проведення електронних торгів (далі - Тимчасовий порядок), Організатор проводить електронні торги протягом двох місяців з дати внесення інформації про лот у Систему. У разі якщо державним виконавцем призначено зберігачем іншу особу, ніж Організатор, Організатор забезпечує оплату витрат зберігача, пов`язаних зі зберіганням майна, з одночасним повідомленням регіонального органу державної виконавчої служби. Інформаційне повідомлення про електронні торги розміщується на Веб-сайті Системою автоматично не пізніше ніж за один місяць до дати завершення електронних торгів. Зміст інформаційного повідомлення про електронні торги повинен містити: 1) загальну інформацію про електронні торги: відомості про Організатора (найменування, контактні телефони, електронна адреса); відомості про зберігача (прізвище, ім`я, по батькові (найменування), контактний телефон, електронна адреса (за наявності); порядок оформлення участі в електронних торгах, перелік документів, які надаються учасниками, та вимоги до їх оформлення; кінцевий термін прийому заявок для участі в електронних торгах; дату і час початку електронних торгів; час закінчення електронних торгів (завершення подачі цінових пропозицій); строки сплати та розмір гарантійного внеску, реквізити рахунку, на який вноситься гарантійний внесок (найменування банку, МФО банку, номер рахунку, призначення платежу); строк для підписання протоколу проведення електронних торгів; реквізити рахунку, контактні телефони органу державної виконавчої служби, на який у разі визначення переможцем електронних торгів необхідно перерахувати кошти за придбане майно, строки сплати таких коштів. Інформація, зазначена у цьому підпункті, автоматично формується Системою; 2) інформацію про майно (лот): реєстраційний номер лота; вид майна; найменування майна; відомості про майно, що виставляється на електронних торгах, його склад, характеристики, опис; місцезнаходження майна; фотографічне зображення майна; відомості про обтяження майна; розмір гарантійного внеску; стартову ціну продажу; крок електронних торгів; порядок ознайомлення з майном. Інформаційне повідомлення про електронні торги містить інформацію тільки про один лот.

У постанові Верховного Суду України від 06 квітня 2016 року в справі

№ 3-242гс16 викладено правовий висновок, згідно з яким при вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними судам необхідно встановити, чи мало місце порушення вимог Тимчасового порядку та інших норм законодавства при проведенні електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів.

У постанові Верховного Суду України від 29 листопада 2017 року в справі № 668/5633/14-ц також викладено правовий висновок, що головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому, окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів, повинні бути й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання торгів недійсними.

Тобто для визнання судом електронних торгів недійсними необхідним є: наявність підстав для визнання електронних торгів недійсними (порушення правил проведення електронних торгів); встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції зробив правильний висновок про недоведеність позовних вимог, оскільки позивачем не надано доказів, які б свідчили про наявність порушень, що могли вплинути саме на результати торгів.

Висновки суду першої інстанції узгоджуються з правовими висновками Верховного Суду України, викладеними у постановах від 24 жовтня 2012 року в справі № 6-116цс12 та від 22 лютого 2017 року в справі № 6-2677цс16 та висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 06 травня 2020 року у справі № 460/2578/15-ц (провадження № 61-40406св18).

Аналіз положень Закону № 606-XIV свідчить про те, що вони не встановлюють порядку та правил проведення прилюдних торгів, а лише закріплюють, як і стаття 650 ЦК України, такий спосіб реалізації майна як його продаж на прилюдних торгах і відсилають до інших нормативно-правових актів, якими повинен визначатися порядок проведення прилюдних торгів із реалізації арештованого майна.

Відповідно до наведених правових норм державний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення прилюдних торгів (у тому числі й оцінку майна), а самі прилюдні торги з реалізації нерухомого майна організовують і проводять спеціалізовані організації, з якими державною виконавчою службою укладається відповідний договір.

Таким чином, Верховний Суд констатує, що дії державного виконавця щодо визначення вартості майна боржника у виконавчому провадженні є підготовчими діями з метою проведення прилюдних торгів, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів та мають самостійний спосіб та строки оскарження, а відтак не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними, якщо їх не оскаржено та не визнано незаконними в зазначений спосіб.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду України, зокрема, від 24 жовтня 2012 у справі № 6-116цс12, та постановах Верховного Суду, зокрема, від 14 лютого 2018 року у справі № 490/5475/15 та від 02 травня 2018 року у справі № 910/10136/17.

За вказаних обставин, Верховний Суд вважає безпідставним покладення в основу оскаржуваного судового рішення апеляційним судом висновок будівельно-оціночної експертизи від 25 квітня 2018 року № 10/18, оскільки, як вже було зазначено, визначення вартості майна не входить до предмету доказування в даній справі, оскільки результати оцінки майна мають окремий, передбачений законом спосіб та порядок оскарження.

Разом з цим, умови та порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що підлягають примусовому виконанню в разі невиконання їх у добровільному порядку, зокрема щодо порядку виявлення майна, його опису та

арешту, передбачено Законом України № 606-ХІV та Інструкцією з організації примусового виконання рішень, затвердженою наказом Міністерства юстиції України від 02 квітня 2012 року № 2512/5, які були чинними на момент виникнення спірних правовідносин.

Приписами статей 52, 57, 62 Закону України № 606-ХІV унормовано, що звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації.

Реалізація арештованого майна, крім майна, вилученого з обігу згідно із законом, та майна, зазначеного в частині восьмій статті 57 цього Закону, здійснюється шляхом його продажу на прилюдних торгах, аукціонах або на комісійних умовах.

Порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції

України.

З аналізу положень вищенаведених нормативно-правових актів слідує, що вони не встановлюють порядку та правил проведення прилюдних торгів, а лише

закріплюють, такий спосіб реалізації майна як його продаж на прилюдних торгах

і відсилають до інших нормативно-правових актів Кабінету Міністрів України та

Міністерства юстиції України, якими повинен визначатися порядок проведення

прилюдних торгів із реалізації арештованого майна.

На момент передачі арештованого майна - 1/2 частини житлового будинку

загальною площею 152 кв.м розташованого на земельній ділянці площею

0,0493 га за адресою: АДРЕСА_1 , діяв Тимчасовий порядок реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затверджений наказом Міністерства юстиції України

від 16 квітня 2014 року № 656/5.

Отже, нормативно-правовим актом, який встановлює порядок та правила проведення прилюдних торгів є саме Тимчасовий порядок реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затверджений наказом Міністерства юстиції України від 16 квітня 2014 року № 656/5

(далі - Тимчасовий порядок).

Тобто для визнання електронних торгів недійсними необхідно було встановити порушення правил, встановлених саме Тимчасовим порядком.

Водночас, суд апеляційної інстанції встановив порушення статті 58 Закону України «Про виконавче провадження», яка правил проведення електронних

торгів, встановлених Тимчасовим порядком не стосується.

Відповідно до частини п?ятої статті 58 Закону України № 606-ХІV звіт про оцінку майна у виконавчому провадженні вважається чинним протягом шести МІСЯЦ1В з дня його підписання суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання. Після закінчення цього строку оцінка майна проводиться повторно.

Однак, Закон України № 606-ХІV не встановлює правил проведення електронних торгів та відсилає до іншого нормативно-правового акту, яким є саме Тимчасовий порядок, який розкриває саму сутність чинності звіту про оцінку майна та використання цього звіту під час встановлення початкової ціни лоту для проведення електронних торгів.

Пунктом 1 розділу V Тимчасового порядку вказано, що реалізація майна здійснюється шляхом проведення Організатором електронних торгів. Передачею майна на реалізацію вважається момент внесення інформації про лот у Систему. Вартість майна. переданого на реалізацію, є дійсною на період реалізації майна.

Частиною другою статті 30 Закону України № 606-ХІVпередбачено, що строк здійснення виконавчого провадження не включає час відкладення провадження виконавчих дій або зупинення виконавчого провадження на період проведення експертизи чи оцінки майна, виготовлення технічної документації на майно, реалізації майна боржника, час перебування виконавчого документа на виконанні в адміністрації підприємства, установи чи організації, фізичної особи, фізичної особи-підприємця, які здійснюють відрахування із заробітної плати (заробітку), пенсії та інших доходів боржника.

Отже, на період реалізації майна боржника строк здійснення виконавчого провадження не обчислюється, а тому, строк чинності звіту про оцінку майна у такому виконавчому провадженні також не обчислюється під час реалізації майна.

Так, звіт про незалежну оцінку 1/2 частини житлового будинку загальною

площею 152,0 кв.м, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , підписано суб`єктом оціночної діяльності 24 червня 2015 року, а звіт про оцінку земельної ділянки площею 0,0493 га, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , було підписано суб`єктом оціночної діяльності 24 червня 2015 року.

10 грудня 2015 року (в рамках шести місяців з дня підписання звітів) відділом ДВС Дніпровського РУЮ у місті Херсоні ДП «Сетам» подано заявку щодо реалізації майна шляхом проведення електронних торгів.

Інформаційне повідомлення з веб-сайту Системи https://setam.net.ua/auction/I20459, яке підтверджує дату публікації міститься у матеріалах справи.

Таким чином, на час передачі майна на реалізацію 10 грудня 2015 року звіт про оцінку майна був чинний, і спеціальними нормативними актами, які встановлюють порядок реалізації арештованого майна, зокрема, Законом

України № 606-ХІV та Тимчасовим порядком, не встановлено обов`язку організатора торгів чи державного виконавця, після передачі майна на реалізацію, знімати вказане майно з реалізації у зв`язку з втратою чинності звіту про оцінку майна. Більше того, положення Порядку містять норму, яка прямо встановлює у Організатора торгів відсутність обов`язку перевірки документів на відповідність вимогам законодавства, в тому числі і звіту про оцінку.

За таких обставин, при проведенні електронних торгів з реалізації належного позивачу майна відповідачами було дотримано вимоги Закону України №606-ХІV щодо встановлення початкової ціни об`єкта реалізації, оскільки майно передано на реалізацію організатору торгів в межах чинності звіту про оцінку майна, при цьому на момент проведення оскаржуваних електронних торгів пунктом 1 Розділу V Тимчасового порядку встановлено, що вартість майна, переданого на реалізацію, є дійсною на період реалізації майна.

Отже, на момент проведення оскаржуваних електронних торгів у відповідачів були відсутні правові підстави для зняття лота з реалізації, а відтак підстави для визнання вказаних електронних торгів та їх результатів недійсними відсутні.

Підсумовуючи вищенаведене, слід дійти висновку про те, що шестимісячний строк чинності звіту про оцінку майна необхідно відраховувати з моменту складання звіту про оцінку майна до моменту передачі цього майна на реалізацію організатору електронних торгів. Органами державної виконавчої служби та ДП «Сетам» не порушувались норми Закону України № 606-ХІV та Тимчасового порядку, оскільки вони здійснюють свої повноваження виключно у межах встановлених законодавством, а відтак у них був відсутній обов`язок чи навіть право, після передачі майна на реалізацію, знімати вказане майно з реалізації у зв`язку з втратою чинності звітом про оцінку майна.

Керуючись однією з аксіом цивільного судочинства: «Placuit in omnibus rebus praecipuum esse iustitiae aequitatisque quam stricti iuris rationem», що означає «У всіх юридичних справах правосуддя й справедливість мають перевагу перед строгим розумінням права», суд касаційної інстанції вважає, що стягувач не може бути незаконно позбавлений закріпленого в Конституції України права на виконання рішення суду, як і не може бути з формальних підстав позбавлено прав переможця торгів.

З огляду на наведене, твердження позивача про доведеність обставин за якими наявні підстави для визнання недійсними результатів електронних торгів (встановлення факту порушень при їх проведенні, які могли вплинути на їх результати), не заслуговують на увагу, оскільки судом першої інстанції не встановлено таких обставин, а суд касаційної інстанції є судом права, а не факту, тому з огляду на вимоги процесуального закону Верховний Суд не здійснює переоцінку доказів у зв`язку з тим, що це знаходиться поза межами його повноважень.

Висновки за результатами розгляду касаційних скарг

Ураховуючи наведене, суд касаційної інстанції дійшов висновку, що суд першої інстанції належним чином оцінив подані сторонами докази, правильно встановив обставини справи та правильно застосував норми матеріального й процесуального права, а апеляційний суд помилково скасував законне й обґрунтоване рішення суду першої інстанції.

Згідно зі статтею 413 ЦПК України суд касаційної інстанції скасовує постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково і залишає в силі судове рішення суду першої інстанції у відповідній частині, якщо встановить, що судом апеляційної інстанції скасовано судове рішення, яке відповідає закону.

З урахуванням встановлених у справі обставин ухвалене судом апеляційної інстанції судове рішення не можна вважати законним і обґрунтованим, тому воно підлягає скасуванню із залишенням в силі рішення суду першої інстанції.

Щодо судових витрат

За правилами частини першої статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Відповідно до підпункту «в» пункту 4 частини першої статті 416 ЦПК Українипостанова суду касаційної інстанції складається з резолютивної частини із зазначенням розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді касаційної інстанції.

У зв`язку із скасуванням постанови апеляційного суду Херсонської області

від 18 травня 2018 року та залишенням в силі рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 22 листопада 2017 року, судові витрати, понесені ОСОБА_2 в розмірі 5 638,40 грн та ДП «Сетам» в розмірі 2 204,80 грн за подання касаційних скарг слід стягнути з ОСОБА_1 .

Керуючись статтями 141, 409, 413, 416, 419 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити.

Касаційну скаргу Державного підприємства «Сетам» задовольнити частково.

Постанову апеляційного суду Херсонської області від 18 травня 2018 року скасувати та залишити в силі рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 22 листопада 2017 року.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 5 638,40 грн (п?ять тисяч шістсот тридцять вісім гривень сорок копійок) у рахунок відшкодування судових витрат, понесених за подання касаційної скарги.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Державного підприємства «Сетам» 2 204,80 грн (дві тисячі двісті чотири гривні вісімдесят копійок) у рахунок відшкодування судових витрат, понесених за подання касаційної скарги.

З моменту прийняття постанови судом касаційної інстанції скасована постанова апеляційного суду Херсонської області від 18 травня 2018 року втрачає законну силу та подальшому виконанню не підлягає.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття є остаточною і оскарженню не підлягає.

ГоловуючийМ. Є. Червинська
Судді: С. Ю. Бурлаков
А. Ю. Зайцев
Є. В. Коротенко
В. М. Коротун