МАКАРІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" серпня 2020 р. Справа №381/4333/19

Макарівський районний суд Київської області у складі головуючого судді Тандира О.В., розглянувши у приміщенні суду у смт Макарів Київської області у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними матеріалами справу за позовом

ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 , (далі - позивач) звернулась до суду із позовом до ОСОБА_2 , (далі - відповідач) про розірвання шлюбу, в якому вказала, що з 09.03.2016 року вони перебувають у зареєстрованому шлюбі. За час шлюбу у них народився син, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Спільне життя з відповідачем не склалось через різні погляди на сімейне життя, моральні та духовні цінності. З жовтня місця 2019 року проживають окремо один від одного, спільне господарство не ведуть. Вважає, що за таких обставин збереження шлюбу є неможливим. На даний час вона ніде не працює, знаходиться у відпустці по догляду за малолітньою дитиною та отримує відповідну державну допомогу.

Враховуючи наведене, просила розірвати шлюб, укладений між нею та відповідачем, зареєстрований 09.03.2016 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дарницького районного управління юстиції в м. Києві, актовий запис №307.

Дана цивільна справа №381/4333/19 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу надійшла до Макарівського районного суду Київської області 18.03.2020 року (а.с. 24) за підсудністю відповідно до ухвали Фастівського міськрайонного суду Київської області від 18.12.2019 року (а.с. 25-27) та згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.03.2020 року передана на розгляд судді Макарівського районного суду Київської області Тандира О.В. (а.с. 29).

Ухвалою Макарівського районного суду від 23.03.2020 року позовну заяву ОСОБА_1 , прийнято до розгляду та відкрито провадження у даній справі. Розгляд справи ухвалено проводити в порядку спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) учасників справи. Встановлено відповідачу 15-тиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву.

Копія ухвали суду від 23.03.2020 року та позовна заява з додатками, надіслані відповідачу (номер відправлення 451, а.с. 34) повернулася до суду з відміткою відділення зв`язку «за закінченням терміну зберігання», що відповідно до п. 3 ч. 8 ст. 128 ЦПК України та з урахуванням вимог п. 99-1 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 року № 270, вважається належним повідомленням особи про час та місце розгляду справи.

Відповідно у встановлений судом строк, з урахуванням п. 3 Прикінцевих положень ЦПК України, яким процесуальні строки, визначені Кодексом та встановлені судом, продовжуються на час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, відповідач на адресу суду клопотань про розгляд справи з повідомленням сторін та відзиву на позовну заяву не надав.

Поряд з тим, 17.07.2020 року набрав чинності ЗУ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» №731-ІХ від 18.06.2020 року, відповідно до якого процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 3 розділу ХІІ «Прикінцеві положення» ЦПК України в редакції Закону України №540-IX від 30.03.2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом, тобто 06.08.2020 року (включно). Протягом цього 20-денного строку учасники справи мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.

Проте, протягом зазначеного 20-денного строку відповідач не заявляв до суду клопотання про продовження йому процесуального строку, встановленого судом, для подання відзиву на позовну заяву.

У зв`язку з наведеним суд відповідно до ч. 8 ст. 178 ЦПК України вирішує справу за наявними матеріалами.

Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши письмові матеріали справи, судом встановлено, що 09.03.2016 року ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрували шлюб, про що Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дарницького районного управління юстиції у м. Києві складено актовий запис №307; прізвище після державної реєстрації шлюбу чоловіка « ОСОБА_1 », дружини « ОСОБА_5 » (свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_1 від 09.03.2016 року, а.с. 8).

За час перебування у шлюбі у них народився син, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (свідоцтво про народження серії НОМЕР_2 від 29.04.2017 року, а.с. 7).

Відповідно до довідки №2862 від 14.11.2019 року Управління соціального захисту населення виконавчого комітету Фастівської міської ради, ОСОБА_1 , перебуває на обліку у Фастівському управління соціального захисту населення та отримує допомогу при народженні дитини на ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з 01.08.2018 року по даний час (а.с. 5).

Як вказала позивач, а відповідач не скористався своїм правом заперечити проти цього, спільне життя з відповідачем не склалось через різні погляди на сімейне життя, моральні та духовні цінності. З жовтня місця 2019 року проживають окремо один від одного, спільне господарство не ведуть. За таких обставин збереження шлюбу є неможливим.

Між сторонами склались правовідносини, які регулюються ст. ст. 104, 110, 112 СК України, якими передбачено, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їх дітей.

Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд визнає їх належними, допустимими, достовірними, а позов таким, що підлягає задоволенню, оскільки достовірно встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам обох з подружжя та дитини.

Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України з відповідача на корись позивача підлягають стягненню понесені нею судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 768,40 грн. (а.с. 1).

Згідно ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Керуючись ст. ст. 5, 76-81, 83, 95, 141, 247, 274, 265, 354-355 ЦПК України суд, -

у х в а л и в :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Розірвати шлюб, укладений між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрований 09.03.2016 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дарницького районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис №307.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 768,40 грн.

Рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а якщо воно не проголошувалося - з дати складання повного його тексту, через Макарівський районний суд.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог ст. 273 ЦПК України.

Повний текст рішення складено та підписано 14.08.2020 року.

Реквізити сторін:

ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 , адреса: АДРЕСА_1 ;

ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_4 , адреса: АДРЕСА_2 .

Суддя О.В. Тандир