КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 липня 2020 року м. Київ

Унікальний номер справи № 761/19960/19

Апеляційне провадження № 22-ц/824/8540/2020

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: головуючого - Левенця Б.Б.

суддів - Гаращенко Д.Р., Ратнікової В.М.,

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні) апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 11 березня 2020 року, ухвалене під головуванням судді Осаулова А.А., по справі за позовом ОСОБА_1 до Департаменту освіти і науки виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про скасування наказу про накладення дисциплінарного стягнення у вигляді догани, -

в с т а н о в и в :

У травні 2019 року позивач звернулась до суду з позовом, в якому просила суд визнати незаконним та скасувати наказ № 836к від 29 грудня 2018 року Департаменту освіти і науки виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про накладення дисциплінарного стягнення у вигляді догани, судові витрати покласти на відповідача.

Позовні вимоги обґрунтовувала тим, що працює директором Комунального закладу «Навчально-виховний комплекс «Спеціалізована школа І-ІІІ ступенів з поглибленим вивченням природничих наук - ліцей № 293» Деснянського району міста Києва.

Зазначала, що у період з 23 листопада 2018 року по 30 листопада 2018 року було проведено перевірку навчального закладу, за результатами якої 27 грудня 2018 року складено довідку. Наказом № 836к від 29 грудня 2018 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності директора комунального закладу «Навчально-виховний комплекс «Спеціалізована школа І-ІІ ступенів з поглибленим вивченням природничих наук - Ліцей № 293» Деснянського району міста Києва ОСОБА_1», за результатами перевірки відповідачем було притягнуто позивача до дисциплінарної відповідальності та оголошено догану. Вказувала, що догану було оголошено за неналежний контроль в організації гурткової роботи та невиконання п. 2.28 посадової інструкції. Оскаржуваний наказ не було надано їй під розписку, як того вимагає закон. Позивач не погоджується із наказом, вважає його протиправним, необґрунтованим та таким, що повинен бути скасований.

Так, перевірка здійснювалася за попередні періоди роботи навчального закладу, а саме ті періоди, в яких вона знаходилась на лікарняному та у відпустці. У період відсутності позивача її обов`язки виконували відповідні заступники, які і є відповідальними особами за відповідний період перевірки. Усіх винних працівників ще до перевірки відповідача було притягнуто до дисциплінарної відповідальності у формі догани за неналежний контроль в організації гурткової роботи. При цьому, за кожне порушення трудової дисципліни може бути застосоване лише одне дисциплінарне стягнення.

Також вказувала, що вона не порушувала п. 2.28 посадової інструкції, адже на усі запити від батьків були надані своєчасні відповіді. Звертала увагу на те, що протягом усього періоду своєї роботи позивач неодноразово заохочувалась, сумлінно виконувала свої обов`язки, дотримувалася норм чинного законодавства, що не було враховано при винесенні оскаржуваного наказу (т. 1 а.с. 1-11).

У відзиві на позовну заяву представник відповідача ОСОБА_2 зазначав, що відповідачем при винесенні оскаржуваного наказу не було порушено вимог закону. Так, з метою перевірки викладених у колективному зверненні громадян щодо численних порушень позивачем своїх професійних обов`язків, Департаментом освіти і науки виконавчого органу Київської міської ради було видано наказ від 22 листопада 2018 року № 664 про проведення перевірки. З 23 по 30 листопада 2018 року комісією проведено перевірку фактів, викладених у зверненні батьків ліцею, за результатами якої складено довідку, з текстом якої позивач ознайомилась 27 грудня 2018 року. З довідки вбачається, що керівник ліцею здійснювала неналежний контроль за дотриманням правил протипожежної безпеки в ліцеї, про що виявлені спільно з представником Деснянського РУ ГУ ДСНС України у м. Києві комісією факти недотримання вимог протипожежної безпеки у закладі освіти. Виявлено також ряд недоліків та встановлено порушення у роботі гуртків ліцею. Крім того, довідкою зафіксовані порушення у веденні документації ліцею, що мають системним характер та свідчать про тривале невиконання керівником своїх посадових обов`язків. Комісія також знайшла підтвердження фактів про невиконання ОСОБА_1 пункту 2.28 Посадової інструкції директора закладу освіти, що виявилось у несвоєчасному розгляді звернень батьків здобувачів освіти, та їх переслідуванні, що є порушенням статті 9 Закону України «Про звернення громадян».

При винесені оскаржуваного наказу враховано вимогу ст. 149 КЗпП України, а саме, обираючи вид стягнення відповідач врахував ступінь тяжкості вчиненого проступку працівником і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу ОСОБА_1 . Також представник зазначив, що передавання контролюючих функцій керівником закладу освіти іншим особам неможливе, оскільки такі функції здійснюються виключно директором. Оскільки позивач ознайомилась із оскаржуваним наказом 29 грудня 2018 року, проте відмовилася його підписати, тримісячний строк для оскарження наказу до суду ОСОБА_1 порушено. Таким чином, просив відмовити у задоволенні позову у повному обсязі (т. 1 а.с. 68-73).

У відповіді на відзив та додаткових пояснення сторона позивача додатково зазначила, що підстави, викладені в довідці та спірному наказі, що виданий на підставі довідки, в частині неналежного контролю за гуртковою роботою, та порушення ст. 9 Закону України «Про звернення громадян» є такими, що не відповідають дійсності та не доведені відповідачем, а тому позовні вимоги підлягають задоволенню (т. 1 а.с. 95-101).

Рішенням Шевченківського районного суду міста Києва від 11 березня 2020 року позов ОСОБА_1 до Департаменту освіти і науки виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) про скасування наказу про накладення дисциплінарного стягнення у вигляді догани залишено без задоволення (т. 1 а.с. 215-223).

Не погодившись з рішенням районного суду, 06 травня 2020 року представник ОСОБА_1 - ОСОБА_3 звернувся до суду з апеляційною скаргою, в якій просив скасувати оскаржуване рішення та ухвалити нове рішення по справі про задоволення позовних вимог (т. 2 а.с. 1-4).

На обґрунтування скарги зазначив, що суд першої інстанції прийняв до уваги необґрунтовані та надумані доводи відповідача і не врахував докази, надані позивачкою. Зокрема, судом проігноровано порушення посадовими особами відповідача під час здійснення перевірки, що складена комісією довідка не відповідає вимогам закону, довідка не підписана одним членом комісії. Суд неправильно застосував норми матеріального права, а саме не врахував, що в скарзі батьків на дії директора ліцею звинувачують позивачку у непедагогічній поведінці саме під час розгляду інформаційного запиту, а не звернення громадян, що виключає притягнення до дисциплінарної відповідальності за порушення приписів Закону України «Про звернення громадян». Апелянтом звернуто увагу на те, що у Законі України «Про освіту» та Законі України «Про загальну середню освіту» відсутній термін «непедагогічна поведінка».

Частиною 1 статті 367 ЦПК України визначено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

За правилами ч. 13 ст. 7, ч. 1 ст. 369 ЦПК України апеляційна скарга ОСОБА_1 на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 11 березня 2020 року розглянута апеляційним судом в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні).

Розглянувши матеріали справи, заслухавши доповідача, обговоривши доводи скарги, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду, судова колегія дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню враховуючи наступне.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 працює директором Комунального закладу «Навчально-виховний комплекс «Спеціалізована школа І-ІІ ступенів з поглибленим вивченням природничих наук - ліцей № 293» Деснянського району міста Києва (т. 1 а.с. 13).

22 листопада 2018 року Департаментом освіти і науки виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) видано наказ № 664 «Про проведення перевірки окремих фактів, викладених у зверненнях громадян щодо ситуації в спеціалізованій школі - ліцеї № 293 Деснянського району» з метою об`єктивного та всебічного розгляду колективного звернення батьків спеціалізованої школи - ліцею № 293 Деснянського району від 22 листопада 2018 року № 063/17395 (т. 1 а.с. 76-79), яким створено комісію з перевірки окремих фактів, викладених у вищезазначеному зверненні. Комісії наказано здійснити перевірку з 23 листопада 2018 року по 30 листопада 2018 року, у разі виникнення необхідності, залучати (в оперативному порядку) до роботи в комісії інших фахівців з окремих питань за їх згодою (т. 1 а.с. 80-81).

На виконання вказаного наказу та за результатами перевірки складено довідку про результати перевірки НВК «Спеціалізована школа І-ІІ ступенів з поглибленим вивченням природничих наук - ліцей № 293» Деснянського району міста Києва у період з 23 по 30 листопада 2018 року. Комісія дійшла висновку про притягнення до дисциплінарної відповідальності директора ліцею № 293 ОСОБА_1 за порушення вимог ст. 9 Закону України «Про звернення громадян» в частині переслідування громадян і членів їх сімей за подання звернення до органів державної влади, місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, об`єднань громадян, посадових осіб за критику у зверненні їх діяльності та рішень. З вказаною довідкою і висновками за результатами роботи комісії ОСОБА_1 ознайомлено під особистий підпис 27 грудня 2018 року (т. 1 а.с. 82-88).

Наказом від 29 грудня 2018 року № 836к Департаменту освіти і науки виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності директора комунального закладу «Навчально-виховний комплекс «Спеціалізована школа І-ІІ ступенів з поглибленим вивченням природничих наук - ліцей № 293» Деснянського району міста Києва ОСОБА_1 .» ОСОБА_1 за неналежний контроль у організації гурткової роботи та невиконанні п. 2.28 посадової інструкції оголошено догану (т. 1 а.с. 91-92).

У оскаржувану наказі зазначено, що виявлено такі порушення: порушення вимог протипожежної безпеки у закладі освіти; графік роботи гуртків та спортивних секцій закладу освіти на 2018-2019 навчальний рік, затверджений директором закладу освіти ОСОБА_1 , не відповідає наказу закладу освіти від 03 вересня 2018 року № 220 «Про організацію спортивно-масової роботи в НВК на 2018-2019 навчальний рік»; у веденні документації з гурткової роботи у спортивних секціях (відсутні медичні довідки дітей про їх спроможність займатися певними видами спорту); у веденні документації з обліку журналів інших гуртків закладу освіти; не забезпечення належного контролю за веденням журналів гурткової роботи (журнали гурткової роботи не перевірялися з початку навчального року); невиконання ОСОБА_1 пункту 2.28 Посадової інструкції директора закладу освіти, що виявилось у несвоєчасному розгляді звернень батьків здобувачів освіти, та їх переслідуванні, що є порушенням статті 9 Закону України «Про звернення громадян».

Зазначені в наказі факти виявлених порушень підтверджені змістом вищевказаної довідки за результатами робити комісії.

Посилання апелянта на відсутність підпису в довідці одного із семі членів комісії вищевказаних висновків комісії не спростовує, вказана довідка для керівника відповідача має довідково-інформаційний характер про стан справ у навчальному закладі.

Як вбачається із акту про відмову директора комунального закладу «Навчально-виховний комплекс «Спеціалізована школа І-ІІ ступенів з поглибленим вивченням природничих наук - ліцей № 293» Деснянського району міста Києва ознайомитися з наказом Департаменту освіти і науки, який складено 29 грудня 2018 року, ОСОБА_1 було запрошено до Департаменту для ознайомлення з наказом від 29 грудня 2018 року № 836к, про що додатково свідчить телефонограма від 29 грудня 2018 (т. 1 а.с. 168). Проте ОСОБА_1 відмовилася поставити свій підпис про ознайомлення з наказом (т. 1 а.с. 93).

На копії оскаржуваного наказу міститься підпис ОСОБА_1 , про те, що вона ознайомилася з наказом 11 лютого 2019 року (т. 1 а.с. 91-92).

Колегія суддів перевірила доводи апелянта, що вона перебувала у відпустці та на лікарняному у періоди, за які проводилася перевірка в Комунальному закладі «Навчально-виховний комплекс «Спеціалізована школа І-ІІІ ступенів з поглибленим вивченням природничих наук - ліцей № 293» Деснянського району міста Києва.

Так, з листка непрацездатності ОСОБА_1 вбачається, що вона була звільнена від роботи з 06 вересня 2018 року по 16 вересня 2018 року (т. 1 а.с. 37).

Згідно з наказом Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації № 478-к та наказом Комунального закладу «Навчально-виховний комплекс «Спеціалізована школа І-ІІІ ступенів з поглибленим вивченням природничих наук - ліцей № 293» Деснянського району міста Києва № 159-к від 17 вересня 2018 року «Про надання відпустки ОСОБА_1 » позивач перебувала у відпустці з 17 вересня 2018 року по 19 жовтня 2018 року. Покладено виконання її обов`язків на ОСОБА_7 та ОСОБА_8 (т. 1 а.с. 35).

Згідно листків непрацездатності ОСОБА_1 була звільнена від роботи з 22 жовтня 2018 року та продовжено лікарняний по 05 листопада 2018 року (т. 1 а.с. 38-39).

З 22 жовтня 2018 року у зв`язку з хворобою директора НВК ОСОБА_1 виконання її обов`язків покладено на ОСОБА_8 згідно з наказом від 22 жовтня 2018 року № 287 (т. 1 а.с. 40-41).

З 30 листопада 2018 року на ОСОБА_7 покладено виконання обов`язків директора НВК по дату фактичного виходу на роботу директора ОСОБА_1 (т. 1 а.с. 42).

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 згідно листка непрацездатності була звільнена від роботи з 19 грудня 2018 року по 23 грудня 2018 року (т. 1 а.с. 16).

Згідно листків непрацездатності ОСОБА_1 була звільнена від роботи з 02 січня 2019 року по 23 січня 2019 року (т. 1 а.с. 17-18).

Згідно листків непрацездатності ОСОБА_1 була звільнена від роботи з 23 січня 2019 року по 02 лютого 2019 року (т. 1 а.с. 19).

Статтею 147 КЗпП України визначені стягнення за порушення трудової дисципліни. Так, за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: догана; звільнення.

Підставою застосування догани є вчинення працівником протиправного винного діяння (дії чи бездіяльності), яке визнається дисциплінарним проступком. Протиправність поведінки працівника полягає в порушенні ним своїх трудових обов`язків, закріплених нормами трудового права, КЗпП України, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, трудовим договором (контрактом), колективним договором, а також у порушенні або невиконанні правомірних наказів та розпоряджень роботодавця.

Дисциплінарним проступком визнаються діяння, що пов`язуються з невиконанням чи неналежним виконанням працівником своїх обов`язків без поважних причин.

Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, з яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина, як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни.

Відповідно до ст. 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку.

Отже, при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок.

З оскаржуваного наказу № 836к від 29 грудня 2018 року Департаменту освіти і науки виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) вбачається, що на ОСОБА_1 накладено дисциплінарне стягнення у вигляді догани за виявлені комісією порушення (т. 1 а.с. 91-92).

За змістом п. 2.28 посадової інструкції директора ліцею № 293 І-ІІІ ступеня Деснянського району м. Києва, яка затверджена начальником Управління освіти Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації 15 грудня 2014 року, до завдань та обов`язків директора ліцею належить забезпечення своєчасного розгляду заяв, скарг, дотримання прав та гарантій учнів і працівників ліцею (т. 1 а.с. 21-27).

За наказом директора Комунального закладу «Навчально-виховний комплекс «Спеціалізована школа І-ІІІ ступенів з поглибленим вивченням природничих наук - ліцей № 293» Деснянського району міста Києва від 27 листопада 2018 року № 340, підписаним позивачкою ОСОБА_1 , за вищевказані виявлені комісією порушення заступники директора - ОСОБА_9 , ОСОБА_8 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 притягнуті до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани (т. 1 а.с. 34).

Як вбачається із письмових пояснень від 26 грудня 2018 року, позивачка ОСОБА_1 визнала факт непедагогічної поведінки в розмові з батьками, зазначила про вжиті заходи щодо усунення виявлених порушень (т. 1 а.с. 89).

На час проведення перевірки і видачі оскаржуваного наказу, ОСОБА_1 перебувала на робочому місці, надавала письмові пояснення по фактам виявлених порушень і перед притягненням до дисциплінарної відповідальності, визначені законом строки притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності відповідачем дотримані.

Враховуючи, що ОСОБА_1 , як директор навчального закладу, має здійснювати контроль за організацією роботи навчального закладу, його пожежну безпеку, роботу дитячих клубів, гуртків, секцій, а зазначені в наказі недоліки знайшли підтвердження в довідці роботи комісії, відповідач мав обґрунтовані підстави для висновку про накладення дисциплінарного стягнення на позивачку.

Посилання ОСОБА_1 , що за вищевказані виявлені комісією порушення, вона як керівник навчального закладу видала наказ від 27 листопада 2018 року № 340 про притягнення заступників директора ОСОБА_9 , ОСОБА_8 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани, не виключає дисциплінарної відповідальності самої позивачки, як керівника навчального закладу за виявлені недоліки в організації роботи (т. 1 а.с. 34).

Встановивши обставини і характер вчиненого проступку, винні дії позивачки, як особи, яка вчинила проступок, повноваження особи, яка видала наказ про притягнення директора ліцею до дисциплінарної відповідальності, строки застосування дисциплінарного стягнення, з урахуванням перебування позивача на лікарняному та у відпустці, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про відсутність підстав задоволення позову.

Інші доводи скарги цих висновків не спростовують, тому колегія суддів їх відхилила.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (PRONINA v. UKRAINE, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року). Оскаржені судові рішення відповідають критерію обґрунтованості судового рішення.

На підставі ст. 141 ЦПК України, судові витрати, понесені позивачем, мають бути віднесені на її рахунок.

Керуючись ст. 367, п. 1 ч. 1 ст. 374, ст. 375, ст.ст. 381-384 ЦПК України, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 11 березня 2020 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили негайно з моменту прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Судді Київського апеляційного суду: Б.Б. Левенець

Д.Р. Гаращенко

В.М. Ратнікова