Овруцький районний суд Житомирської області
Справа № 286/1670/20
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
13 серпня 2020 року м. Овруч
Овруцький районний суд Житомирської області в складі:
головуючого судді Вачко В. І.
з секретарем Деменчук О. Г.,
розглянувши в порядку спрощеного провадження позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу , -
Позивач звернулася в суд із позовною заявою до відповідача, в якій просить розірвати укладений між сторонами шлюб, після розірвання шлюбу залишити шлюбне прізвище ОСОБА_3 , мотивуючи тим, що відносини в сім`ї не склались, відсутнє взаєморозуміння, спільно не проживають та шлюбних стосунків не підтримують; від шлюбу є двоє дітей ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , подальше спільне життя і збереження сім`ї вважає неможливим і таким, що суперечить інтересам сторін, а тому має твердий намір розірвати шлюб.
Позивач подала заяву, в якій просить розглянути справу без її участі, повідомила, що на примирення категорично не погоджується, оскільки з відповідачем спільно не проживають вже півтора роки, він має іншу сім`ю та дитину в новій сім`ї.
Відповідач відзиву на позов не надав, клопотань не заявляв, в судове засідання, будучи належно повідомленим, не прибув, про причини неявки не повідомив.
Враховуючи, що неявка учасників справи в судове засідання не перешкоджає розгляду справи по суті, у задоволення клопотання позивача, керуючись нормами ст.223 ЦПК України, суд здійснює розгляд справи за відсутності її учасників.
Відповідно до ст.ст.280, 281 ЦПК України суд здійснює заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст.223 ЦПК України.
Відтак, дослідивши та оцінивши докази у справі, суд дійшов наступних висновків.
Відповідно до свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 , виданого виконавчим комітетом Синяківської сільської ради Вишгородського району Київської області 08.04.2014 року, між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , 08.04.2014 року виконавчим комітетом Синяківської сільської ради Вишгородського району Київської області було зареєстровано шлюб, актовий запис № 2.
Згідно із ч.3 ст.105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до ст.110 СК України.
Стаття 112 СК України передбачає, що суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя та постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Судом встановлено, що сторони подружніх стосунків не підтримують, позивач не погоджуються на примирення та бажає розірвати шлюб, від спільного проживання є діти ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Відповідно до ч.1 ст.24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Суд вважає, що на даний час спільне проживання та підтримання подружніх стосунків сторін стало неможливим, збереження шлюбу суперечить інтересам сторін, тобто фактично шлюбу не існує, а тому його слід розірвати, що не позбавляє сторін права повторно зареєструвати шлюб після усунення обставин, що були підставою для його розірвання.
Відповідно до ч.2 ст.114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
Суд вважає за необхідне також роз`яснити сторонам, що згідно з абз.2 ч.3 ст.115 СК України документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.
Відповідно до ст.113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Тому вимога позивача після розірвання шлюбу залишити їй шлюбне прізвище ОСОБА_3 підлягає задоволенню.
Позивачем сплачено судовий збір в сумі 840,80 грн.
Відповідно до ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.
Тому керуючись ст.ст. 4, 12, 13, 81, 141, 223, 258, 259, 263-265, 273, 279, 280, 281, 284, 287, 288, 354, п.3 розділу ХІІ Прикінцевих положень, пп.15.5) п.15) п.1 розділу ХІІІ Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України, суд -
Позовні вимоги задоволити повністю.
Розірвати шлюб, зареєстрований виконавчим комітетом Синяківської сільської ради Вишгородського району Київської області 08.04.2014 року, актовий запис № 2, між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .
Після розірвання шлюбу ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , залишити шлюбне прізвище ОСОБА_3 .
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ) на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 , фактичне місце проживання: АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_3 ) у відшкодування сплаченого судового збору 840,80 грн.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України, шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Житомирського апеляційного суду або через Овруцький районний суд Житомирської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду або якщо суд визнає причини пропуску строку поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.
Відповідач має право оскаржити заочне рішення, подавши заяву про перегляд заочного рішення протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду або якщо суд визнає причини пропуску строку поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України.
Заочне рішення суду набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Повний текст рішення складено 13.08.2020 року.
Суддя: В. І. Вачко