справа №619/2648/16-ц
провадження №2/619/350/20
У Х В А Л А

Іменем України

02 липня 2020 року м. Дергачі

Дергачівський районний суд Харківської області в складі:

головуючого - судді Калиновської Л.В.,

за участю секретаря судового засідання Булах С.М.,

прокурора Дергачівської місцевої прокуратури Харківської області Долі Н.Г.,

представника відповідача ОСОБА_1 С ОСОБА_2 - ОСОБА_3

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою Державного підприємства «Харківська лісова науково-дослідна станція» до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , Дергачівської районної державної адміністрації, третя особа Державне агентство лісових ресурсів України про визнання недійсними розпоряджень, державного акту, договору купівлі-продажу та витребування земельної ділянки з чужого незаконного володіння та зустрічним позовом ОСОБА_5 до Державного підприємства «Харківська лісова науково-дослідна станція» про визнання права власності на земельну ділянку,-

В С Т А Н О В И В:

17.12.2019 на підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, цивільна справа №619/2648/16-ц надійшла в провадження судді Дергачівського районного суду Харківської області Калиновської Л.В.

Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 18 грудня 2019 року прийнято до провадження цивільну справу №619/2648/16-ц, призначено справу за правилами загального позовного провадження у підготовче судове засідання.

В судовому засіданні з клопотанням про вступ у справу звернулась прокурор Дергачівської місцевої прокуратури Харківської області Доля Н.Г.

Представник відповідача ОСОБА_3 просив відмовити у задоволені клопотання прокурора.

Позивач, Державне підприємство «Харківська лісова науково-дослідна станція» в судове засідання, не з`явився, про причини неявки суду не повідомляв. Представником позивача ОСОБА_6 подано клопотання про відкладення судового засідання, однак не було надано повноважень, відповідно до ст.ст.56, 60 ЦПК України.

Відповідач ОСОБА_5 , представник Дергачівської районної державної адміністрації та представник третьої особи Державного агентства лісових ресурсів України в судове засідання не з?явилися, повідомлялися своєчасно та належним чином.

Суд, вислухавши думку учасників процесу, приходить до наступного.

Так, згідно ст.23 Закону України "Про прокуратуру" - представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб?єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Згідно ч.3 ст.56 ЦПК України, у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Велика Палата Верховного Суду в своєму рішенні при розгляді справи № 815/1567/16 посилалася на висновок Верховного Суду, викладений у постанові від 25 квітня 2018 року у справі №806/1000/17, згідно з яким Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду, зокрема зазначив, що за змістом частини третьої статті 23 Закону № 1697-VІІ прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження; 2) у разі відсутності такого органу.

Перший «виключний випадок» передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Однак підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно відрізняються.

У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює його неналежно.

Нездійснення захисту виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

Здійснення захисту неналежним чином виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.

Неналежність захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який, зокрема, включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

Також Велика Палата Верховного Суду послалася на Рекомендації Парламентської Асамблеї Ради Європи від 27 травня 2003 року № 1604 (2003) «Про роль прокуратури в демократичному суспільстві, заснованому на верховенстві закону», у яких щодо функцій органів прокуратури, які не відносяться до сфери кримінального права, передбачено важливість забезпечити, щоб повноваження і функції прокурорів обмежувалися сферою переслідування осіб, винних у скоєнні кримінальних правопорушень, і вирішення загальних завдань щодо захисту інтересів держави через систему відправлення кримінального правосуддя, а для виконання будь-яких інших функцій були засновані окремі, належним чином розміщені й ефективні органи.

Консультативна рада європейських прокурорів у Висновку №3 (2008) «Про роль прокуратури за межами сфери кримінального права» наголосила, що держави, у яких прокурорські служби виконують функції за межами сфери кримінального права, мають забезпечувати реалізацію цих функцій згідно з такими, зокрема, принципами: діючи за межами сфери кримінального права, прокурори мають користуватися тими ж правами й обов`язками, що й будь-яка інша сторона, і не повинні мати привілейоване становище у ході судових проваджень (рівність сторін); обов`язок прокурорів обґрунтовувати свої дії та розкривати ці причини особам або інститутам, задіяним або зацікавленим у справі, має бути встановлений законом.

З огляду на наведене, суд вважає доцільним задовольнити клопотання Дергачівської місцевої прокуратури Харківської області та допустити до участі у справі, для непорушення принципу змагальності сторін.

Керуючись ст.ст.56 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Задовольнити клопотання прокурора Дергачівської місцевої прокуратури Харківської області Долі Н.Г.

Допустити Дергачівську місцеву прокуратуру Харківської області до участі по цивільній справі за позовом Державного підприємства «Харківська лісова науково-дослідна станція» до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , Дергачівської районної державної адміністрації, третя особа Державне агентство лісових ресурсів України про визнання недійсними розпоряджень, державного акту, договору купівлі-продажу та витребування земельної ділянки з чужого незаконного володіння та зустрічним позовом ОСОБА_5 до Державного підприємства «Харківська лісова науково-дослідна станція» про визнання права власності на земельну ділянку.

Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя Л. В. Калиновська