КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 367/4770/19
УХВАЛА

14 липня 2020 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді-доповідача Мельника Я.С., розглянув матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Ірпінського міського суду Київської області від 09 червня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Управління освіти і науки Ірпінської міської ради, третя особа: Тюріна Ліна Георгіївна - директор НВО «Освіта» про поновлення на роботі, оплату за час вимушеного прогулу, відшкодування моральної шкоди і відновлення доплати за 2018 рік,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Ірпінського міського суду Київської області від 09 червня 2020 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись із вказаним рішенням, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, яка не оплачена судовим збором, через що апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до вимог п. п. 1.6.1 ч. 2, ст. 4 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 року № 3674-VI (у редакції на день подання апеляційної скарги), розмір ставки судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», пільги щодо сплати судового збору мають позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

За змістом приписів статей 94, 116, 117 Кодексу законів про працю України та статей 1, 2 Закону України від 24 березня 1995 року № 108/95-ВР «Про оплату праці» середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою є спеціальним видом відповідальності роботодавця, спрямованим на захист прав звільнених працівників щодо отримання ними в передбачений законом строк винагороди за виконану роботу (усіх виплат, на отримання яких працівники мають право згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій), який нараховується у розмірі середнього заробітку та не входить до структури заробітної плати.

Пільга щодо сплати судового збору, передбачена пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», згідно з якою від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, не поширюється на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні під час розгляду таких справ в усіх судових інстанціях.

Такий правовий висновок висловила Велика Палата Верховного Суду у постанові від 30 січня 2019 року (справа № 910/4518/16).

Як вбачається з матеріалів справи, позовними вимогами, за які п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» передбачено пільги, є: 1) скасування наказу про звільнення і поновлення на роботі; 2) стягнення різниці у 10 % надбавки за вислугу років за 2018 рік у розмірі 10 972, 00 грн. і стягнення заробітної плати за травень, відпускних, матеріальної допомоги (як структури заробітної плати) (а.с.3).

Разом з тим, інші заявлені позивачем вимоги, зокрема про: 1) визнання оформлення його на роботу таким, що проведене з порушенням вимог законодавства і вважати його трудовий договір безстроковим; 2) стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу; 3) надання чергової відпустки після вимушеного прогулу; 4) стягнення моральної шкоди у розмірі 213 722, 10 грн.; - не підпадають під категорію пільгових, а тому за них необхідно сплатити судовий збір у відповідності до Закону України «Про судовий збір».

Згідно з підпунктом 1 пункту 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», у редакції на час подання позову, ставка судового збору за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру складала 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (січень 2019 року - 1921,00 грн., 0,4 його розміру - 768,40 грн., 5 розмірів - 9605,00 грн.).

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового і немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою.

Як убачається з матеріалів справи, то позов складається з вимог майнового характеру про стягнення грошових коштів, у зв`язку з чим судовий збір підлягає обчисленню сумою, яка стягується.

Крім того, згідно правової позиції Верховного Суду у справі 761/11472/15, якщо позовні вимоги про відшкодування моральної шкоди визначено сумою грошових коштів, вони є майновими.

Позивач просить стягнути з відповідача на свою користь середній заробіток за час вимушеного прогулу, моральну шкоду у розмірі 213 722, 10 грн. При цьому позивачем конкретна сума середнього заробітку за час вимушеного прогулу не визначена.

Таким чином, позивач мав сплатити 768, 40 грн. за вимогу майнового характеру про стягнення середнього заробітку (виходячи з мінімальної ставки судового збору за подання позову майнового характеру), та 2137, 22 грн. за вимогу майнового характеру про стягнення моральної шкоди, разом - 2905, 62 грн.

Крім того, за вимоги немайнового характеру про визнання оформлення його на роботу таким, що проведене з порушенням вимог законодавства і вважати його трудовий договір безстроковим, та надання чергової відпустки після вимушеного прогулу до суду першої інстанції підлягало сплаті по 768, 40 грн. за кожну, а разом - 1536, 80 грн.

Враховуючи викладене, у даному випадку сума судового збору за подання апеляційної скарги становить 6663, 63 грн. ((2905, 62 + 1536,80) х 1,5), яку апелянту необхідно сплатити на рахунок: Отримувач коштів: УК у Солом.р-ні /Соломян.р-н; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38050812; Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); Код банку отримувача (МФО): 899998; Рахунок отримувача: UA0026010; Код класифікації доходів бюджету: 22030101; призначення платежу: судовий збір за позовом (ПІБ чи назва установи, організації).

Документи, що підтверджують сплату судового збору подаються до Київського апеляційного суду в оригіналі.

За правилами ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 ЦПК України, застосовуються положення статті 185 ЦПК України, тому апеляційну скаргу слід залишити без руху, надавши апелянту строк для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст.ст.185, 356, 357 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Ірпінського міського суду Київської області від 09 червня 2020 року залишити без руху та надати строк терміном у десять днів з моменту отримання копії даної ухвали для виправлення вказаних недоліків, в іншому випадку, апеляційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута апелянту.

Роз`яснити учасникам справи, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 ЦПК України, а також інші процесуальні строки, зокрема щодо подання відзиву та відповіді на відзив, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги - продовжуються на строк дії такого карантину.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Київського

апеляційного суду Я. С. Мельник