ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження 22-ц/821/1192/20 Справа № 706/875/19
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

25 червня 2020 р. м. Черкаси

Черкаський апеляційний суд в особі судді Василенко Л.І., розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 21 травня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики, -

встановив:

Ухвалою Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 21 травня 2020 року позов залишено без розгляду.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду, ОСОБА_1 було подано апеляційну скаргу в якій просить скасувати ухвалу Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 21 травня 2020 року з направленням справи в суд першої інстанції на розгляд по суті в іншому складі суду.

Також просив звільнити його від сплати судового збору за відсутності коштів та у відповідності до закону.

Вивченням цієї апеляційної скарги встановлено, що вона не відповідає вимогам ст. 357 ЦПК України, виходячи з наступного.

Згідно положень ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» за подання фізичною особою апеляційної скарги на ухвалу суду, що має місце у даному випадку, сплачується судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який становить 420,4 грн.

Згідно з ч. 1 та ч. 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ст. 8 ЗУ «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати фізичної особи є врахування судом її майнового стану.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з положеннями ст. 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Звільнення від сплати судового збору здійснюється на розсуд суду та не є його обов`язком.

Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах.

У той же час, гарантією реалізації права на судовий захист в аспекті доступу до правосуддя є встановлення законом помірного судового збору для осіб, які звертаються до суду.

При вирішенні питання про відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судового збору майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору.

До апеляційної скарги не було додано жодного доказу в підтвердження майнового стану скаржника.

При цьому, в матеріалах міститься довідка про доходи ОСОБА_1 , однак за період з червня 2018 року по лютий 2019 року, тоді як згідно вимог закону доказом майнового стану може бути довідка про доходи за попередній календарний рік (а.с. 12).

Крім того, з матеріалів справи вбачається, що в суді першої інстанції позивач сплатив судовий збір у розмірі 768,40 грн (а.с. 11).

За таких обставин, в задоволенні заяви про звільнення від сплати судового збору слід відмовити та залишити апеляційну скаргу без руху, з наданням строку для усунення її недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення зазначеної ухвали, а саме для сплати судового збору в сумі 420,4 грн.

Керуючись ст.ст.185, 356, 357 ЦПК України,

у х в а л и в :

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 21 травня 2020 року залишити без руху.

Надати скаржнику строк для сплати судового збору в розмірі 420,40 грн або надання вмотивованого клопотання про звільнення від сплати судового збору, підтвердженого доказами, не пізніше десяти днів з моменту отримання, особою, що подає апеляційну скаргу копії ухвали суду.

Після сплати судового збору оригінал відповідної квитанції необхідно у найкоротший строк надати до Черкаського апеляційного суду.

У разі не усунення недоліків апеляційна скарга буде повернута скаржнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л.І. Василенко