У Х В А Л А

про залишення зустрічної позовної заяви без руху

"26" червня 2020 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Гаврилової О.В.,

при секретарі - Передрій І.В.

розглянувши в підготовчому засіданні, в залі суду, в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва, клопотання представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Рибитви О.А. про прийняття зустрічного позову, подане в межах розгляду цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності на об`єкт нерухомого майна,-

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Дніпровського районного суду м.Києва перебуває цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності на об`єкт нерухомого майна.

16 червня 2020 року від ОСОБА_1 до суду надійшов зустрічний позов до ОСОБА_2 про виділення в натурі частини житлового будинку та зміну розміру часток у праві власності.

Згідно заявлених вимог, позивач за зустрічним позовом просить:

-виділити в натурі належну ОСОБА_1 231/400 частину житлового будинку, що знаходиться в АДРЕСА_1 , визнавши за ОСОБА_1 право власності на приміщення: вітальню 2-1 площею 19,6 м2; кухню 2-2 площею 17,5 м2;

2-3 житлову кімнату площею 13,1 м2; санвузол 2-4 площею 5,1 м2, загальною площею 55,3 м2 та наступні господарські будівлі і споруди: навіс літ «Е» і Ѕ частину огорожі, воріт з хвірткою №№1, 2, 4-6;

-у власність ОСОБА_2 виділити 169/400 частин житлового будинку, що знаходиться в АДРЕСА_1 , визнавши за ОСОБА_2 право власності на приміщення: кухню 1-1 площею 9,1 м2; ванну 1-2 площею 6,2 м2; коридор 1-3 площею 2,6 м2; житлову кімнату площею 18,6 м2, загальною площею 36,5 м2 та наступні господарські будівлі і споруди: сарай літ «Б»: вбиральню літ. «Г»; навіс літ. «Д»; гараж літ. «Ж» і Ѕ частину огорожі, воріт з хвірткою №№1,2,4-6;

-змінити розмір часток у праві власності на житловий будинок АДРЕСА_1 : визнавши за ОСОБА_1 право власності на 57/100 частин житлового будинку АДРЕСА_1 , замість 228/400; визнати за

ОСОБА_2 право власності на 43/100 частин житлового будинку АДРЕСА_1 , замість 172/400.

Ухвалою Дніпровського районного суду м.Києва від 26 червня 2020 року відмовлено у прийнятті зустрічного позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділення в натурі частини житлового будинку та зміну розміру часток у праві власності в частині позовних вимог, а саме: виділенні в натурі належної ОСОБА_1 231/400 частини житлового будинку, що знаходиться в АДРЕСА_1 , визнавши за ОСОБА_1 право власності на приміщення: вітальню 2-1 площею 19,6 м2; кухню 2-2 площею 17,5 м2; 2-3 житлову кімнату площею 13,1 м2; санвузол 2-4 площею 5,1 м2; загальною площею 55,3 м2 та наступні господарські будівлі і споруди: навіс літ «Е» і Ѕ частину огорожі, воріт з хвірткою №№1, 2, 4-6 та виділенні у власність ОСОБА_2 169/400 частин житлового будинку, що знаходиться в АДРЕСА_1 , визнавши за ОСОБА_2 право власності на приміщення: кухню 1-1 площею 9,1 м2; ванну 1-2 площею 6,2 м2; коридор 1-3 площею 2,6 м2; житлову кімнату площею 18,6 м2, загальною площею 36,5 м2 та наступні господарські будівлі і споруди: сарай літ «Б»: вбиральню літ. «Г»; навіс літ «Д»; гараж літ. «Ж» і Ѕ частину огорожі , воріт з хвірткою

№№1, 2, 4-6, до спільного розгляду з первісним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності на об`єкт нерухомого майна та об`єднанні їх в одне провадження.

Статтею 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст. 175 ЦПК України, а також вимогам ст. 177 цього Кодексу.

Вивчивши матеріали поданої зустрічної позовної заяви в частині позовних вимог про зміну розміру часток у праві власності, вважаю, що вона не відповідає вимогам цивільного процесуального законодавства України, з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єктів та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору, регулюються положеннями Закону України «Про судовий збір».

Платником судового збору виступає особа (фізична або юридична), яка звертається до суду ( ст.2 Закону України «Про судовий збір»).

Пільги щодо сплати судового збору, визначені у статті 5 Закону України «Про судовий збір».

Матеріали зустрічної позовної заяви містять клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору, яке обґрунтовано тим, що позивач за зустрічним позовом є пенсіонером, її річний дохід складає 22 005,90 грн, яка складається з пенсії та державної матеріальної допомоги, окрім пенсії інших доходів не має, її майновий стан також не дозволяє сплатити судовий збір. В клопотанні також зазначено, що на праві власності має однокімнатну квартиру АДРЕСА_2 та частину спірного житлового будинку. Оскільки сума судового збору перевищує 18,85 % річного доходу позивача, та враховуючи що вона перебуває у вкрай скрутному матеріальному становищі, що позбавляє можливості сплатити судовий збір, остання вбачає підстави для звільнення її від сплати судового збору.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно ч.1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті (ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір»).

Пунктом 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» визначено, що єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

На підтвердження вказаних в клопотанні обставин, позивачем надано: пенсійне посвідчення; довідку з Управління ПФУ ГУ ПФУ в м.Києві щодо отримання пенсії за період з листопада 2018 року по листопад 2019 року, згідно якої за вказаним період отримано пенсію за віком в розмірі 23760, 45 грн; відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків за період 1 та

2 кварталу 2019 року із зазначенням виплат: 200,00 грн та 260,00 грн; довідку про доходи в ГУ ПФУ в м.Києві (Солом`янський район) за період з 01 грудня 2019 року по 31 травня 2020 року, пенсія становить 11486,54 грн; відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків за період 4 кварталу 2019 року та 1 кварталу 2020 року із зазначенням виплат: 200,00 грн та 200,00 грн.

Положення статей ЦПК України та Закону України «Про судовий збір» не містять визначеного (чіткого) переліку документів, які можна вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі наданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (Рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26 липня

2005 року, пункт 44; Рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

Як убачається з документів долучених до зустрічної позовної заяви, ОСОБА_1 належить на праві власності однокімнатна квартира АДРЕСА_2 , яка придбана за договором купівлі-продажу квартири, та частина житлового будинку АДРЕСА_1 .

Отже, зазначені у клопотанні обставини, не є безумовною підставою для звільнення від сплати судового збору, оскільки не підтверджують з достовірністю скрутний матеріальний стан заявника, що перешкоджає їй виконати вимоги законодавства щодо оплати судового збору за подання зустрічної позовної заяви про зміну розміру часток у праві власності на об`єкт нерухомого майна, шляхом визнання права власності.

Констатація позивачем за зустрічним позовом скрутного матеріального становища без надання доказів на підтвердження цих обставин не може вважатися достатньою підставою для звільнення від сплати судового збору, що узгоджується із статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливі для всіх учасників процесу.

Статтею 129 Конституції України визначено, що однією із основних засад судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Оскільки наведені доводи не підтверджують скрутний майновий стан заявника та відсутність у неї можливості сплатити судовий збір, та не дають змоги в повній мірі оцінити її майновий стан, та враховуючи, що заявлено вимогу про зміну розміру часток шляхом визнання права власності на житловий будинок, клопотання про звільнення від сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Положеннями пунктів 2 ч.1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (840,80 грн) та не більше 5 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб (10 510,00 грн).

Згідно висновку про вартість майна будинку АДРЕСА_1 , оціночна (ринкова) вартість об`єкта оцінки склала 727920,00 грн.

Отже, на виконання ухвали суду, позивач має надати суду оригінал платіжного документа про сплату судового збору за вимогами майнового характеру в розмірі

7 279,20 грн.

При зверненні з позовом до Дніпровського районного суду міста Києва судовий збір сплачується за наступними реквізитами: рахунок №UA0026005, код банку отримувача №899998, отримувач УК у Дніпровському районі м. Києва, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38012871.

З огляду на викладене, відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, зустрічна позовна заява підлягає залишенню без руху, позивачу необхідно в десятиденний строк з дня отримання копії ухвали усунути зазначені в ній недоліки. Для усунення недоліків зустрічної позовної заяви позивач має подати до суду оригінал платіжного документа про сплату судового збору в розмірі 7 279,20 грн.

На підставі викладеного та керуючись статтями 2, 4, 175, 177, 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя,

П О С Т А Н О В И В :

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 в частині позовних вимог про зміну розміру часток у праві власності - залишити без руху та запропонувати позивачу в десятиденний строк з дня отримання копії ухвали усунути вищезазначені недоліки.

У випадку неусунення недоліків, заява вважається неподаною і повертається заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали суду складено 26 червня 2020 року.

С у д д я