Справа №266/3477/20
Провадження№ 2/266/733/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без руху

13 липня 2020 року м. Маріуполь

Суддя Приморського районного суду міста Маріуполя Донецької області Шишилін О.Г. ознайомившись із позовною заявою ОСОБА_1 , місце проживання якої за адресом: АДРЕСА_1 , зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 місце проживання яких за адресом: АДРЕСА_3 про усунення від права на спадкування за законом та визнання права власності у порядку спадкування за законом, -

В С Т А Н О В И В:

У Приморському районному судді м. Маріуполя була зареєстрована позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про усунення від права на спадкування за законом та визнання права власності у порядку спадкування за законом.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи, приходжу до висновку, що позовна заява повинна бути залишена без руху з огляду про таке.

Як вбачається з позовної заяви, вона підписана представником ОСОБА_4 , притому фотокопія довіреності, яка додана до справи засвідчена особисто ОСОБА_4 , який не надав повноважень щодо права на посвідчення довіреності, тому не може бути врахована як документ, що посвідчує повноваження представника позивача.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 62 ЦПК України повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені зокрема довіреністю фізичної або юридичної особи.

Згідно ч.7 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви, підписаною представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

До матеріалів справи, на підтвердження повноважень представника позивача додана фотокопія довіреності, яка не може бути враховано, як документ, що посвідчує повноваження представника оскільки не засвідчена належним чином.

Крім того з позовних вимог вбачається, що позивач звернувся до суду з позовними вимогами, які складаються одночасно з вимоги немайнового характеру та вимоги майнового характеру: 1) усунути ОСОБА_2 , ОСОБА_3 від права на спадкування за законом після смерті ОСОБА_5 ; 2) визнати право власності у порядку спадкування за законом на цілий будинок АДРЕСА_4 , при цьому не вказуючи в позовній заяві вартість спірного майна. Доказів на визначення вартості спірного майна (експертного висновку) на час пред`явлення позову позивачем не надано, тому на момент пред`явлення позову встановити точно ціну спірного майна неможливо.

Відповідно до п.9 ч.1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна.

Згідно ч. ч. 1, 2 статті 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно п.п.1 п.1 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подачу позову майнового характеру, яка подана фізичною особою, або фізичною особою - підприємцем складає 1 відсоток ціни позову, але не менш 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що у 2020 р. становить 840,80 грн. та не більше 5 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто 10510,00 грн.

Оскільки позовна заява не містить доказів визначення вартості спірного майна, опису спірного домоволодіння, його складових, поєтажного плану тощо, з урахуванням предмету позову, що містить вимоги про визнання права власності на житловий будинок в цілому, цін на ринку нерухомості у м. Маріуполі за вимогу майнового характеру розмір судового збору слід попередньо визначити у максимальному розмірі, що становить 5 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто 10510,00 грн.

Підпунктом 2 п.1 ч.2 ст. 4 Закону України Про судовий збір встановлено, що ставка судового збору за подачу позову немайнового характеру складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 840,80 грн. Отже за вимогою немайнового характеру підлягає сплаті судовий збір в сумі 840,80 грн.

Доданий до позову документ, на підтвердження сплати судового збору не може бути врахований, оскільки сплачена позивачем ставка судового збору в розмірі 840,80 гривень дорівнює сплаченому судовому збору тільки за одну вимогу немайнового характеру, тобто судовий збір не сплачено у повному обсязі.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Таким чином, з урахуванням того, що позовна заява не відповідає ст. 177 ЦПК України, вона повинна бути залишена без руху, а позивачу/ представнику позивача надано строк для усунення вказаних в ухвалі недоліків, а саме подати належним чином посвідчену довіреність, надати документу на підтвердження вартості спірного будинку (експертного висновку), для подальшого визначення розміру судового збору за вимогу майнового характеру, (до надання такого документу) сплатити попередньо визначеного судом судового збору, а саме 10510,00 гривень. У випадку подання позивачем доказів вартості спірного майна, подати документ про сплату судового збору у визначеному п.п.1 п.1 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за вимогу майнового характеру.

На підставі викладеного і керуючись 175, 185 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про усунення від права на спадкування за законом та визнання права власності у порядку спадкування за законом залишити без руху.

Надати позивачу/представнику позивача строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання ним копії ухвали та попередити, що у разі невиконання ухвали у визначений строк, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Шишилін О. Г.