Справа № 509/1172/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 липня 2020 року Овідіопольський районний суд в Одеській області у складі:

головуючого судді Кириченко П.Л.,

при секретарі Осадченко С.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт. Овідіополь Одеської області в рамках цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, суд,-

ВСТАНОВИВ:

12 березня 2019 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з вищевказаним позовом, якому просить розірвати шлюб з відповідачкою.

Ухвалою Овідіопольського районного суду Одеської області від 15 березня 2019 року відкрито провадження у справі.

У судове засідання, призначене на 15 квітня 2019 року на 15:10, позивач не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

У судове засідання, призначене на 09 липня 2019 року на 15:10, позивач повторно не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, заяви про розгляд справи за його відсутності не надав, про причини неявки суду не повідомив.

У судове засідання, призначене на 09 жовтня 2019 року на 11.00, позивач повторно не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, заяви про розгляд справи за його відсутності не надав, про причини неявки суду не повідомив.

У судове засідання, призначене на 03 лютого 2020 року на 11.00, позивач повторно не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, заяви про розгляд справи за його відсутності не надав, про причини неявки суду не повідомив.

У судове засідання, призначене на 28 травня 2020 року на 15.00, позивач повторно не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, заяви про розгляд справи за його відсутності не надав, про причини неявки суду не повідомив.

У судове засідання, призначене на 10 липня 2020 року на 09.30 , позивач повторно не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений, заяви про розгляд справи за його відсутності не надав, про причини неявки суду не повідомив.

Інші учасники судового розгляду у судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, заяв про розгляд справи за їх відсутності не надали, про причини неявки суду не повідомили.

Відповідно до ч. 5 ст. 223 ч.3 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

При вирішенні питання щодо залишення позовної заяви без розгляду суд враховує наступні висновки про застосування норм права, викладені у постанові Верховного суду від 22 травня 2019 року у справі №310/12817/13.

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Частиною 6 ст. 128 ЦПК України встановлено, що судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Позивачем у якості адреси для надсилання судової кореспонденції зазначено наступну поштову адресу: АДРЕСА_1 а (а.с.2)

Відповідно до ч. 1 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Позивачем до суду не подано заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження.

У зв`язку із викладеним, судові повістки позивачу надсилалися судом на вищевказану адресу та повідомлявся позивач за допомогою засобів зв`язку (телефонограма) .

Відповідно до ч. ст. 128 ЦПК України, судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно.

Днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду (п. 3 ч. 8 ст. 128 ЦПК України).

Щодо судових повісток, направлених позивачу за вищевказаною адресою, суд зазначає наступне.

Відповідно до п. 99-1 Правил надання послуг поштового зв`язку, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 5 березня 2009 р. № 270, рекомендовані листи з позначкою Судова повістка, адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою вручаються особисто адресату, а у разі його відсутності - будь-кому з повнолітніх членів його сім`ї, який проживає разом з ним. У разі відсутності адресата (будь-кого із повнолітніх членів його сім`ї) за вказаною на рекомендованому листі адресою працівник поштового зв`язку інформує адресата за наявним номером телефону та/або вкладає до абонентської поштової скриньки повідомлення про надходження рекомендованого листа з позначкою Судова повістка. Якщо протягом трьох робочих днів після інформування адресат не з`явився за одержанням рекомендованого листа з позначкою Судова повістка, працівник поштового зв`язку робить позначку адресат відсутній за вказаною адресою, яка засвідчується підписом з проставленням відбитку календарного штемпеля і не пізніше ніж протягом наступного робочого дня повертає його до суду.

Судові повістки у судове засідання, призначене на 09 жовтня 2019 року та на 03 лютого 2020 року направлені позивачу рекомендованим поштовим відправленням ДП «Укрпошта». Поштове відправлення повернулося до суду із відміткою про вручення.

Судова повістка у судове засідання, призначене на 10 липня 2020 року на 09:30 направлена позивачу за допомогою телефонограми.

Таким чином, позивач ОСОБА_1 був належним чином повідомлений про судові засідання, призначені на вищевказані дати. Заяви про розгляд справи за його відсутності позивач до суду не надав.

Зважаючи на викладені обставини, суд приходить до висновку про те, що позивач повторно не з`явився до судового засідання без поважних причин.

Суд також звертає увагу на те, що позивач у період з березня 2019 року по липень 2020р. не з`явився у жодне судове засідання, ходом розгляду справи не цікавився, що унеможливило розгляд справи у встановлені законодавством строки.

Необґрунтоване затягування розгляду, пов`язане із систематичними неявками Позивача у судові засідання, суперечить вимогам ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, учасником якої є Україна, стосовно права кожного на розгляд його справи судом упродовж розумного строку.

У своєму рішенні у справі «Калашников проти Росії» Європейський суд зазначив, що розумність тривалості провадження визначається залежно від конкретних обставин справи, враховуючи критерії, визначені у прецедентній практиці суду, зокрема складність справи, поведінка заявника та поведінки компетентних органів влади.

Суд звертається до практики Європейського суду з прав людини, зокрема до висновку ЄСПЛ у рішенні від 03.04.2008 у справі "Пономарьов проти України" (п. 41) стосовно того, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

У рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» Європейський суд з прав людини вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Згідно зі статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Пунктами 2 та 3 ч. 2 ст. 43 ЦПК України встановлено, що учасники справи зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Викладені обов`язки учасників судового розгляду встановлені для забезпечення можливості розгляду справи у встановлені законом строки.

Обставини справи у своїй сукупності дають підстави дійти до висновку про неналежне здійснення стороною позивача своїх процесуальних прав і виконання процесуальних обов`язків, що виразилися у відсутності інтересу до поданої до суду позовної заяви, що в свою чергу призвело до порушення розумних строків розгляду справи.

Суд вважає за необхідним роз`яснити позивачу, що після усунення умов, що були підставою для залишення позову без розгляду позивач має право повторно звернутися до суду з заявою в загальному порядку.

Керуючись ст.ст. 257 ч.1 п. 3, 258 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що після усунення умов, що були підставою для залишення позову без розгляду позивач має право повторно звернутися до суду з заявою в загальному порядку.

Копію ухвали направити сторонам у справі.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до палати по цивільним справам Одеського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через суд першої інстанції в 15-денний строк з дня її проголошення.

Суддя: Кириченко П.Л.