ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
У Х В АЛ А

22 липня 2020 року

м.Харків

Справа №645/6898/15-ц

Провадження №22-ц/818/3274/20

Харківський апеляційний суд у складі судді судової палати у цивільних справах Кругової С.С., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа - ОСОБА_5 про визначення частки кожного співвласника у спільній сумісній власності, встановлення порядку користування майном, що перебуває у спільній сумісній власності, розподіл особистого рахунку, усунення перешкод у праві користування майном та вселення,-

за апеляційною скаргою ОСОБА_4 на рішення Фрунзенського районного суду міста Харкова від 11 березня 2020 року, -

в с т а н о в и в:

Рішенням Фрунзенського районного суду міста Харкова від 11 березня 2020 року, повний текст якого складено 20 березня 2020 року, позовні вимоги задоволено частково. Змінено правовий режим майна зі спільної сумісної власності, припинивши його, на спільну часткову власність, визначивши по ј частці кожному співвласнику квартири АДРЕСА_1 . Визначено наступний порядок користування квартирою АДРЕСА_1 :-виділити в користування ОСОБА_2 на її ј частку у спільній частковій власності кімнату. площею 11,6 кв.м;-виділити в користування ОСОБА_1 на його ј частку у спільній частковій власності кімнату. площею 18,5 кв.м;-виділити в користування ОСОБА_6 на її ј частку у спільній частковій власності кімнату . площею 11,1 кв.м;-коридор. площею 9,9 кв.м, вбиральню. площею 1,1 кв.м, кухню. площею 8,3 кв.м, ванну площею 2,6 кв.м. - залишити у спільному користуванні. В задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду першої інстанції, 24 квітня 2020 року, ОСОБА_4 через поштове відділення звернувся з апеляційною скаргою, яка містить клопотання про відстрочення сплати судового збору та поновлення строку на апеляційне оскарження.

Відповідно до вимог ч.1 ст.354 ЦПК України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

В обґрунтування клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження відповідач посилається на те, що оскаржуване рішення суду він отримав лише 24 березня 2020 року, його представник ОСОБА_7 є особою, яка досягла 70-річного віку, та знаходилася у самоізоляції в умовах карантину, що перешкоджало отриманню від нього правової допомоги у підготовці апеляційної скарги на судове рішення.

Вказані доводи підтверджуються матеріалами справи, виходячи з наведеного та положень ст.354 ЦПК України, строк на апеляційне оскарження вважати пропущеним з поважних причин і тому клопотання про поновлення строку підлягає задоволенню.

Що стосується клопотання про відстрочення сплати судового збору, то відповідач його обґрунтовує тим, що суд повинен визначити в якому розмірі він повинен бути сплачений позивачами та відповідачем із зазначенням відповідних реквізитів.

Згідно із частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Тлумачення статті 136 ЦПК України та статті 8 Закону України «Про судовий збір» свідчить, що підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, є врахування судом майнового стану сторони.

Згідно із частиною першою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати юридичної особи є врахування судом її майнового стану.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з положеннями статті 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Наведені в клопотанні апелянтом доводи не підтверджені належними доказами, які б свідчили про відсутність коштів для сплати судового збору, а тому не можуть вважатися достатньою підставою для відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення у справі, що узгоджується із статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливі для всіх учасників процесу.

У зв`язку з наведеним, а також відсутністю доказів, необхідно відмовити у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Крім того, ухвалою судді Харківського апеляційного суду від 01 червня 2020 року дану цивільну справу було повернуто до Фрунзенського районного суду м.Харкова для вирішення питання про ухвалення додаткового рішення для вирішення питання про розподіл судових витрат.

Додатковим рішенням Фрунзенського районного суду міста Харкова від 26 червня 2020 року стягнуто з ОСОБА_4 на користь держави в особі Державної адміністрації України судовий збір у розмірі 487 грн.20 коп.

Так, у позовній заяві з урахуванням всіх уточнень позивачі просили змінити правовий режим майна з спільної сумісної власності, припинивши його, на спільну часткову власність, визначивши по 1/4 частки кожному співвласнику квартири; визначити порядок користування квартирою; усунути перешкоди у здійсненні права користування їх частками майна у квартирі шляхом вселення та розподілити особистий рахунок на квартиру.

Рішенням суду позов задоволено частково, а саме в частині зміни правового режиму майна та визначення порядку користування квартирою. В задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено. Отже, судовим рішенням задоволено 2 немайнові вимоги.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір», який набрав чинності 01 листопада 2011 року з наступними змінами та доповненнями, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб/мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно пп.2 п.1 ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції станом на час звернення із позовом) за подання фізичною особою до суду позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору становила 0,2 розміру мінімальної заробітної плати, яка відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2015 рік» станом на 1 січня становила 1218 грн..(243,60 грн.)

Відповідно до Постанови Пленуму ВССУ з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» за №10 від 17.10.2014 у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, пов`язаних між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної з таких вимог.

Відповідно до п.п. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 ЗУ "Про судовий збір" (в редакції на час звернення з апеляційною скаргою) судовий збір з апеляційних скарг на рішення суду встановлюється у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Виходячи з наведеного, по даній справі необхідно було сплатити судовий збір за подання апеляційної скарги 730 грн. 80 коп. (1218*0,2=243,60*2 (немайнові вимоги)=487,20*150%).

Реквізити рахунку для сплати судового збору:

на рахунок UA0020011, отримувач коштів - УК Основ"ян/мХар Основ"янсь/22030101, код за , банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), МФО - 899998, код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); судовий збір за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа - ОСОБА_5 про визначення частки кожного співвласника у спільній сумісній власності, встановлення порядку користування майном, розподіл особистого рахунку, усунення перешкод у праві користування майном, що перебуває у спільній сумісній власності, та вселення, на рішення від 11.03.2020 року по справі 645/6898/16, Харківський апеляційний суд.

Відповідно до п.3 ч.4 ст.356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Відповідно до ч.2 ст.357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст.356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

За таких обставин, апеляційну скаргу необхідно залишити без руху та надати строк для усунення вказаних недоліків, шляхом надання документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі (730 грн. 80 коп.), або документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Керуючись ст.ст.185, 356, ч.2 ст.357 ЦПК України, ЗУ «Про судовий збір», суд -

у х в а л и в:

Клопотання ОСОБА_4 про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Фрунзенського районного суду міста Харкова від 11 березня 2020 року - задовольнити.

Поновити ОСОБА_4 строк на апеляційне оскарження рішення Фрунзенського районного суду міста Харкова від 11 березня 2020 року.

У задоволенні клопотання ОСОБА_4 про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_4 на рішення Фрунзенського районного суду міста Харкова від 11 березня 2020 року - залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків (шляхом надання до Харківського апеляційного суду документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону) у термін 10 днів з дня отримання копії ухвали апеляційного суду.

Роз`яснити, що у разі не виконання вимог ухвали, апеляційну скаргу буде визнано неподаною та повернуто особі, яка з нею звернулася.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею, в частині визначення судового збору касаційна скарга може бути подана протягом тридцяти днів безпосередньо до Верховного Суду.

Суддя С.С.Кругова