Справа № 653/4534/19
Провадження № 2/653/257/20
РІШЕННЯ

іменем України

17 червня 2020 року

Генічеський районний суд Херсонської області у складі:

головуючого судді Берлімової Ю.Г.

за участю секретаря Волвенко А.О.

представника позивача Гули М .О.

представника відповідача ОСОБА_9

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Генічеськ цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Херсонобленерго» в особі Генічеських РЕМ до ОСОБА_5 про стягнення збитків по акту про порушення ПРРЕЕ,

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство «Херсонобленерго» в особі Генічеських РЕМ звернулось до суду з позовом до ОСОБА_5 про стягнення збитків по акту про порушення ПРРЕЕ.

Позов обґрунтовано тим, що відповідач ОСОБА_5 є споживачем електричної енергії, яку поставляє АТ «Херсонобленерго» в особі Генічеських РЕМ до його об`єкту в АДРЕСА_1 .

03 червня 2019 року під час рейдової перевірки у споживача ОСОБА_5 за адресою6 АДРЕСА_1 було виявлено порушення п.п. 5.5.5, 7.6 Правил роздрібного ринку електричної енергії у вигляді самовільного підключення струмоприймачів до мереже електропостачальника в комутаційному апараті.

Абонента було запрошено на засідання комісії по розгляду актів порушення на 09 липня 2019 року, але споживач на засідання комісії не з`явився, воно проведено у його відсутності, відповідачу відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, було проведено розрахунок завданих компанії збитків, розмір яких склав 11280,33 грн, що зафіксовано в протоколі засідання комісії по розгляду актів про порушення ПРРЕЕ.

Зазначає, що на даний момент збитки компанії з боку відповідача не відшкодовано.

У зв`язку з викладеним, просить стягнути з відповідача збитки у розмірі 11280 грн. 33 коп. та судові витрати по сплаті судового збору.

Представник позивача ОСОБА_6 у судовому засіданні позовні вимоги підтримав посилаючись на обставини викладені у позові та просив їх задовольнити.

Представник відповідача за довіреністю Корюкова О.Б. проти задоволення позовних вимог заперечувала, пояснила, що самовільного підключення відповідач не здійснював, правомірно користується електроенергією та сплачує за неї.

Суд, вислухавши учасників справи, свідків, дослідивши матеріали справи приходить до наступних висновків.

Згідно акту про порушення № 234740 від 03 червня 2019 року, під час перевірки за адресою: АДРЕСА_1 у споживача ОСОБА_5 було виявлено порушення п. 5.5.5, п. 7.6 ПРРЕЕ, а саме самовільне підключення струмоприймачів до мережі електропостачальника без порушення схеми обліку.

Відповідно до протоколу засідання комісії АТ «Херсонобленерго» (по споживачам Генічеські РЕМ) по розгляду актів про порушення ПРРЕЕ № 132 від 09 липня 2019 року, комісією було розглянуто акт № 234740 від 03 червня 2019 року по о/р НОМЕР_1 в результаті чого, комісія дійшла висновку, що акт складено у відповідності до п. 8.2.5 ПРРЕЕ та Методики, а також було визначено обсяг вартості електричної енергії необлікованої внаслідок порушення на суму 11280 грн. 33 коп.

Нарядом на виконання робіт № 33 від 10 жовтня 2017 року, доручено провести відключення у споживача ОСОБА_5 (о/р НОМЕР_1 ).

З таблиці контрольних показів зазначеній у Розрахунку збитків по акт «Акт про порушення ПРРЕЕ» № 234740 від 03 червня 2019 року, вбачається, що з 08 серпня 2018 року 01 грудня 2019 року контролером знімались показання лічильника за о/р № НОМЕР_1. Зокрема 26 квітня 2019 контролером Волошиною знято покази засобів обліку, 03 червня 2019 року здійснено контроль по відключеній ТУ.

Відповідно до відомості нарахування і оплат станом на 04 лютого 2020 року, відповідач ОСОБА_5 споживає електроенергію та сплатив за період з 20 січня 2017 року по 23 жовтня 2018 року 1449,91 грн. за спожиту електроенергію. Показники лічильника за вказаний період знято контролером.

Допитані у судовому засіданні свідки ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , які є працівниками Генічеських РЕМ, пояснили, під час рейдової перевірки 03 червня 2019 року у споживача ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено самовільне підключення без порушення схеми обліку.

Надаючи правову оцінку правовідносинам, що склалися, суд виходить з наступного.

Згідно частини 1 статті 72 Закону України «Про ринок електричної енергії» роздрібний ринок функціонує для задоволення потреб споживачів у електричній енергії та пов`язаних з цим послуг. Учасниками роздрібного ринку електричної енергії є споживачі, електропостачальники, оператор системи передачі, оператори систем розподілу, інші учасники ринку, які надають послуги, пов`язані з постачанням електричної енергії споживачам.

Відповідно до частини 6 статті 56 Закону України «Про ринок електричної енергії» постачання електричної енергії електропостачальниками здійснюється з дотриманням правил роздрібного ринку.

Згідно пункту 1.1.2 глави 1.1 розділу I Правил роздрібного ринку електричної енергії затверджених Постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року № 312 (далі - Правила) (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин), споживання електричної енергії - це користування електричною енергією споживачем за допомогою електрообладнання для задоволення потреб споживача відповідно до укладених договорів..

Самовільне підключення - підключення та/або споживання електричної енергії без укладення договорів, передбачених цими Правилами, або підключення після відключення, несанкціоноване (непогоджене) оператором системи.

Пунктом 8.2.4 Правил визначено, у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором.

Згідно п. 3.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією (далі - Методика) затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562 «Про затвердження Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією», зареєстровану в Міністерстві юстиції України 04 липня 2006 року за № 782/12656 (чинної на момент виникнення спірних правовідносин) ця Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕН: самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) без порушення схеми обліку.

Відповідно до п. 3.3 Методики розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється: за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості необлікованої електричної енергії; за кількістю днів, зокрема: б) у разі самовільного підключення споживачем електроустановок, струмоприймачів або проводів до електричних мереж енергопостачальника - із дня набуття споживачем права власності на електроустановку чи права користування електроустановкою або із дня здійснення останньої технічної перевірки електричної мережі, до якої було здійснене самовільне підключення, але не більше сумарної кількості днів за дванадцять календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, та до дня усунення порушення; в) у разі самовільного підключення споживачем електроустановок, струмоприймачів або проводів до електричної мережі після припинення електропостачання у зв`язку з порушенням ПКЕЕН - із дня припинення електропостачання електроустановки споживача до дня повторного припинення електропостачання, але не більше ніж за три роки.

Частиною 1 статті 16 ЦК України встановлено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, зокрема відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди (п. 8 ч. 2 ст. 16 ЦК України).

Частинами 1, 3 ст. 12 ЦПК України встановлено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч. 1 ст. 13 ЦПК України).

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч. 1 ст. 76 ЦПК України).

Відповідно до ст. 79 ЦПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Перевірка достовірності доказів проводиться судом у процесі дослідження доказів. Суд визнає достовірними докази, якщо за результатами перевірки та дослідження цих доказів підтверджується правильність відомостей, які в них містяться.

Згідно з ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності .

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Аналізуючи вищевикладені норми законодавства, суд приходить до висновку, що позивачем не доведено наявність фактів та обставин, якими обґрунтовуються його позовні вимоги.

Так, визнаючи розмір збитків завданих самовільним підключенням, позивачем взято період з 12 липня 2017 року по 01 січня 2019 року (466 днів).

Разом з цим з норм Методики виходить, що такий період при розрахунку (більше 12 місяців) застосовується у разі самовільного підключення споживачем електроустановок, струмоприймачів або проводів до електричної мережі після припинення електропостачання у зв`язку з порушенням ПКЕЕН.

Відлік у такому разі починається із дня припинення електропостачання електроустановки споживача до дня повторного припинення електропостачання, але не більше ніж за три роки.

На підтвердження факту припинення електропостачання позивачем надано наряд на виконання робіт № 33 від 10 жовтня 2017 року.

Однак, даний документ, не може бути беззаперечний доказом відключення (припинення) електропостачання відповідача. Він не містить ні підпису особи яка отримала та виконала це завдання, ні іншої інформації яка б достовірно підтверджувала, що відключення виконано.

Крім того, «Таблиця контрольних показів» (історія) зазначена у розрахунку збитків по акту «Акт про порушення ПРРЕЕ № 234740 від 03 червня 2019 року, взагалі не містить будь-яких даних до 08 серпня 2018 року, зокрема про відключення споживача ОСОБА_5 у 2017 році.

Натомість інші докази у справі, свідчать про те, що фактично відключення відповідача не здійснювалось. Підтвердженням цього факту слугує те, що з дати «відключення» про яке стверджує позивач, його працівниками неодноразово знімались покази лічильника «відключеного» споживача, а останній користувався електроенергією та сплачував за надані послуги з електропостачання.

Отже, суд приходить до висновку, що підстави для стягнення з відповідача збитків у сумі, яка розрахована позивачем як при самовільному підключенні після припинення електропостачання, відсутні.

За таких обставин, враховуючи, що позивачем не підтверджено належними, допустимими та достатніми доказами факт припинення електропостачання відповідача та з огляду на розгляд судом справи в межах заявлених позивачем вимог, суд приходить до висновку, що у задоволенні позовних вимог необхідно відмовити.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.ст. 2, 4, 12, 13 76-81, 141, 258, 259, 263-265, 268, 352, 354-355 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

У задоволенні позову Акціонерного товариства «Херсонобленерго» в особі Генічеських РЕМ до ОСОБА_5 про стягнення збитків по акту про порушення ПРРЕЕ- відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Херсонського апеляційного суду через Генічеський районний суд Херсонської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 22 червня 2020 року.

Суддя Генічеського районного суду Ю. Г. Берлімова