Справа № 653/4109/19
Провадження № 2/653/40/20
РІШЕННЯ

іменем України

(заочне)

16 червня 2020 року

Генічеський районний суд Херсонської області в складі:

головуючого судді Берлімової Ю.Г.

за участю секретаря Волвенко А.О.

представника позивача Гули М.О .

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Херсонобленерго» в особі Генічеських РЕМдо ОСОБА_2 про стягнення збитків по акту про порушення ПРРЕЕ,

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство «Херсонобленерго» в особі Генічеських РЕМ звернулось до суду з позовом до ОСОБА_2 про стягнення збитків по акту про порушення ПРРЕЕ.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідач ОСОБА_2 є споживачем електричної енергії, яку поставляє АТ «Херсонобленерго» в особі Генічеських РЕМ до його об`єкту в АДРЕСА_1 .

Зазначає, що 05 березня 2019 року під час рейдової перевірки працівниками АТ «Херсонобленерго» у споживача ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_1 було виявлено порушення п.п. 7.6 Правил роздрібного ринку електричної енергії у вигляді самовільного підключення фазного та нульового проводів до мереж АТ «Херсонобленерго» повз прилад обліку, через що електрична енергія використовується, але засобом обліку не враховується та не оплачується. Зазначене порушення було належним чином зафіксовано в акті № 233848 від 05 березня 2019 року, з яким відповідач погодився та підписав без зауважень.

Вказує, що відповідно до п. 9 акту абонента було запрошено на засідання комісії по розгляду актів порушення на 04 квітня 2019 року, але споживач на засідання комісії не з`явився, воно проведено у його відсутність, відповідачу було проведено розрахунок завданих компанії збитків, розмір яких склав 35453,42 грн.

На даний момент, завдані збитки компанії з боку відповідача не відшкодовано. Оскарження акту про порушення до суду не було.

У зв`язку з вищевикладеним просить стягнути з відповідача збитки у сумі 35453,42 грн та витрати по сплаті судового збору.

У судовому засіданні представник позивача ОСОБА_3 позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити посилаючись на обставини викладені у позові.

Відповідач ОСОБА_2 був повідомлений про день, час та місце розгляду справи належним чином, через оголошення на веб-сайті «Судова влада України», проте до судового засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, відзив не подав, тому суд ухвалив слухати справу на підставі наявних у справі доказів, у відсутність відповідача, згідно ст. 280 ЦПК України.

Суд, заслухавши представника позивача, дослідивши матеріали справи встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Відповідач ОСОБА_2 згідно договору про користування електричною енергією № 049003 є споживачем електричної енергії за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно акту про порушення № 233848 від 05 березня 2019 року під час перевірки встановлено, що споживач при користуванні електричною енергією за адресою: АДРЕСА_1 , порушив п. 2.3.3, 5.5.5, 7.6 ПРРЕЕ, а саме безоблікове користування електричною енергією шляхом підключення фазового та нульового проводу до мережі АТ «Херсонобленерго», внаслідок чого електроенергія споживається але лічильником не обліковується та не сплачується. Відповідач з даним актом ознайомився та погодився. Також позивача запрошено на засідання комісії з розгляду складеного акта на 04 квітня 2019 року.

З протоколу засідання комісії АТ «Херсонобленерго» (по споживачам Генічеського РЕМ) по розгляду актів про порушення ПРРЕЕ та інших питань № 111 від 04 квітня 2019 року слідує, що комісія розглянувши акт № 233848 від 05 березня 2019 року дійшла висновку, що акт складено у відповідності до п. 8.2.5 ПРРЕЕ та Методики та провела розрахунок обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення на суму 35453 грн. 42 коп.

Листом АТ «Херсонобленерго» № 21/06-031319 від 24 червня 2019 року відповідачу надіслано рахунок на сплату завданих збитків та протокол засідання комісії АТ «Херсонобленерго».

Надаючи правову оцінку правовідносинам, що склалися між сторонами, суд виходить з наступного.

Згідно ч. 1 статті 72 Закону України «Про ринок електричної енергії» роздрібний ринок функціонує для задоволення потреб споживачів у електричній енергії та пов`язаних з цим послуг. Учасниками роздрібного ринку електричної енергії є споживачі, електропостачальники, оператор системи передачі, оператори систем розподілу, інші учасники ринку, які надають послуги, пов`язані з постачанням електричної енергії споживачам.

Відповідно до частини 6 статті 56 Закону України «Про ринок електричної енергії» постачання електричної енергії електропостачальниками здійснюється з дотриманням правил роздрібного ринку.

Згідно пункту 1.1.2 глави 1.1 розділу I Правил роздрібного ринку електричної енергії затверджених Постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року № 312 (далі - Правила) (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин), споживання електричної енергії - це користування електричною енергією споживачем за допомогою електрообладнання для задоволення потреб споживача відповідно до укладених договорів.

Самовільне підключення - підключення та/або споживання електричної енергії без укладення договорів, передбачених цими Правилами, або підключення після відключення, несанкціоноване (непогоджене) оператором системи.

Електроустановки споживачів мають бути забезпечені необхідними розрахунковими засобами вимірювальної техніки для розрахунків за спожиту електричну енергію, технічними засобами контролю і управління споживанням електричної енергії та величини потужності, а також (за бажанням споживача) суміщеними з лічильником електричної енергії або окремими засобами вимірювальної техніки для контролю якості електричної енергії (п. 2.3.3 Правил).

Пунктом 5.5.5 Правил встановлено обов`язки споживачів, зокрема дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів, сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів.

Самовільне підключення - підключення та/або споживання електричної енергії без укладення договорів, передбачених цими Правилами, або підключення після відключення, несанкціоноване (непогоджене) оператором системи.

У разі самовільного підключення споживачем струмоприймачів або збільшення величини потужності понад величину, визначену умовами договору з оператором системи, приєднання струмоприймачів поза розрахунковими засобами комерційного обліку, зниження показників якості електричної енергії з вини споживача до величин, які порушують нормальне функціонування електроустановок оператора системи та інших споживачів, невиконання припису уповноваженого представника відповідного органу виконавчої влади, який стосується вищенаведених порушень, оператор системи має право без попередження повністю припинити споживачу електроживлення після оформлення у встановленому цими Правилами порядку акта про порушення.

У разі виявлення факту приєднання споживачем струмоприймачів поза розрахунковими засобами комерційного обліку оператор системи має право припинити електроживлення лише безоблікового приєднання до електричних мереж. Якщо неможливо усунути безоблікове приєднання під час оформлення акта про порушення, припиненню електроживлення підлягає об`єкт споживача в цілому, про що зазначається в акті (п 7.6 Правил).

Пунктом 8.2.4 Правил визначено, у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором.

Згідно п. 3.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією (далі - Методика) затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562 «Про затвердження Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією», зареєстровану в Міністерстві юстиції України 04 липня 2006 року за № 782/12656 (чинної на момент виникнення спірних правовідносин) ця Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕН: самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку.

Частиною 1 статті 16 ЦК України встановлено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, зокрема відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди (п. 8 ч. 2 ст. 16 ЦК України).

Згідно ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Відповідно до п. 5.2.1 Правил електропостачальник має право, зокрема на відшкодування збитків, які виникли через дії чи бездіяльність споживача.

Частинами 1, 3 ст. 12 ЦПК України встановлено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч. 1 ст. 76 ЦПК України).

Відповідно до ст. 79 ЦПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Перевірка достовірності доказів проводиться судом у процесі дослідження доказів. Суд визнає достовірними докази, якщо за результатами перевірки та дослідження цих доказів підтверджується правильність відомостей, які в них містяться.

Згідно з ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

З огляду на вищевикладене, суд вважає, що позивачем належними, допустимими та достовірними доказами доведено обставини (факти), якими обґрунтовуються його позовні вимоги, зокрема те, що відповідачем здійснено самовільне підключення до електричної мережі електропостачальника з порушенням схеми обліку та спричинення позивачу даними діями збитків.

Доказів, які б спростовували встановлені судом факти відповідачем ОСОБА_2 суду не надано.

Враховуючи вищевикладене, з огляду на встановлення фактів завдання позивачу збитків в результаті винних дій позивача ОСОБА_2 , суд приходить до висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Позивачем при зверненні до суду було сплачено судовий збір сумі 1921 грн. 00 коп.

Таким чином, оскільки позовні вимоги задоволені в повному обсязі, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню сума судового збору, сплачено останнім при зверненні до суду, у розмірі 1921 грн. 00 коп.

Керуючись ст. ст. 16, 1166 ЦК України, ст.ст. 2, 4, 12, 76-81, 141, 258, 259, 263-265, 268, 280-282, 289, 352, 354-355 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Позов Акціонерного товариства «Херсонобленерго» в особі Генічеських РЕМдо ОСОБА_2 про стягнення збитків по акту про порушення ПРРЕЕ- задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_2 ) на користь Акціонерного товариства «Херсонобленерго» в особі Генічеських РЕМ збитки в сумі 35453 (тридцять п`ять тисяч чотириста п`ятдесят три) грн. 42 коп. на р/р НОМЕР_2 , МФО 352457, Херсонська філія АТ «Ощадбанк».

Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_2 ) на користь Акціонерного товариства «Херсонобленерго» в особі Генічеських РЕМ судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 1921 (одна тисяча дев`ятсот двадцять одна) грн. 00 коп. на р/р НОМЕР_2 , МФО 352457, Херсонська філія АТ «Ощадбанк».

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, форма і зміст якої, повинні відповідати вимогам ст. 285 ЦПК України.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

У разі залишення заяви відповідача про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене до Херсонського апеляційного суду через Генічеський районний суд шляхом подачі апеляційної скарги. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Повний текст рішення складено 22 червня 2020 року.

Суддя Генічеського районного суду Ю. Г. Берлімова