Провадження № 2/369/138/20
Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:
головуючого судді Дубас Т.В.,
за участю секретаря Мазурик Д.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням, -
У серпні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до Києво-Святошинського районного суду Київської області з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням.
Заявлені позовні вимоги обґрунтовував тим, що він є власником квартири АДРЕСА_1 на підставі свідоцтва про право власності від 11.07.2012.
Згідно довідки з місця проживання про склад сім`ї та реєстрацію виданої Крюківщинською сільською радою Києво-Святошинського району Київської області від 18.03.2019 № 400 у вищезазначеній квартирі зареєстровані наступні особи: власник - ОСОБА_1 , 1967 року народження, зареєстрований з 10.11.2017; донька - ОСОБА_4 , 1990 року народження, зареєстрована з 12.12.2012; онука - ОСОБА_5 , 2016 року народження, зареєстрована з 10.02.2017; пасинок - ОСОБА_2 , 1995 року народження, зареєстрований з 10.11.2017; пасинок - ОСОБА_3 , 1992 року народження, зареєстрований з 04.07.2018.
Як зазначив позивач, ОСОБА_3 та ОСОБА_6 не проживають у вищезазначеній квартирі понад два роки без поважних причин, про що складені відповідні акти про не проживаючих осіб в житловому приміщенні за останні 2018-2019 роки.
Відповідачі не проживають в квартирі АДРЕСА_1 , не сплачують комунальні платежі в утриманні житла не беруть, особистих речей в квартирі не мають. Перешкод в користуванні жилим приміщенням, особи які в ній проживають відповідачам не здійснюють.
Факт реєстрації відповідачів порушує право власника на вільне розпорядження і користування майном, він позбавлений можливості сплачувати менші кошті за надання комунальних послуг, у зв`язку з чим просив суд визнати ОСОБА_3 та ОСОБА_2 такими, що втратили право користування житловим приміщенням - квартирою АДРЕСА_1 та стягнути сплачені судові витрати.
Ухвалою судді Києво-Святошинського районного суду Київської області від 23.08.2019 було відкрито провадження у даній справі.
Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 05.02.2020 було закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду по суті в загальному позовному провадженні.
В судовому засіданні представник позивача не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином.
Відповідачі в судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином, причини неявки суду не відомі. Письмові відзиви до суду не надходили.
Відповідно до ч.5 ст.268 ЦПК України датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.
Згідно ч. 8 ст. 178 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Відповідно до вимог ст. 280 ЦПК України, у разі неявки у судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності з повідомленням причин неявки, ненадання відповідачем відзиву на позовну заяву, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
За відсутності заперечень представника позивача суд ухвалив, провести заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення, що відповідає положенням ст.ст. 280-281 ЦПК України.
Суд, вислухавши думку представника позивача, дослідивши письмові докази по справі, приходить до висновку про задоволення позову з огляду на наступне.
Згідно зі ст. 15 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Як встановлено в судовому засіданні, ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 , що підтверджується свідоцтвом про право власності від 11.07.2012.
Згідно довідки з місця проживання про склад сім`ї та реєстрацію виданої Крюківщинською сільською радою Києво-Святошинського району Київської області від 18.03.2019 № 400 у вищезазначеній квартирі зареєстровані наступні особи: власник - ОСОБА_1 , 1967 року народження, зареєстрований з 10.11.2017; донька - ОСОБА_4 , 1990 року народження, зареєстрована з 12.12.2012; онука - ОСОБА_5 , 2016 року народження, зареєстрована з 10.02.2017; пасинок - ОСОБА_2 , 1995 року народження, зареєстрований з 10.11.2017; пасинок - ОСОБА_3 , 1992 року народження, зареєстрований з 04.07.2018.
ОСОБА_3 та ОСОБА_2 не проживають у вищезазначеній квартирі з 21.10.2018, що підтверджується відповідними актами обстеження житлових умов, складеними депутатом Крюківщинської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області.
Відповідачі не проживають в кв. АДРЕСА_1 , не сплачують комунальні платежі, в утриманні житла участі не беруть. Перешкод в користуванні жилим приміщенням, особи які в ній проживають відповідачам не здійснюють, що підтверджується інформацією Києво-Святошинського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області про відсутність звернень відповідачів до правоохоронних органів від 14.11.2019.
Статтею 391 ЦК України передбачено, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.
За приписами ст. 29 ЦК України місцем проживання фізичної особи є житловий будинок, квартира, інше приміщення, придатне для проживання в ньому (гуртожиток, готель тощо), у відповідному населеному пункті, в якому фізична особа проживає постійно, переважно або тимчасово.
Згідно ст. 405 ЦК України члени сім`ї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону. Житлове приміщення, яке вони мають право займати, визначається його власником. Член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
Враховуючи те, що відповідачі не проживають у спірній квартирі без поважних причин понад рік, тому згідно ч.2 ст. 405 ЦК України останні є такими, що втратили право на користування цим житлом.
Оцінивши докази в їх сукупності, суд вважає встановленим те, що відповідачі, маючи об`єктивну можливість користування, не користується вищевказаним житлом без поважних причин, добровільно знятись з реєстраційного обліку не бажають, чим перешкоджають позивачу, як єдиному власнику, повноцінно користуватися своєю власністю, порушуючи його законні права та інтереси, а тому права позивача підлягають судовому захисту.
Враховуючи задоволення позову ОСОБА_1 та непередбаченість процесуальним законодавством солідарного стягнення з відповідачів судового збору, суд приходить до висновку про стягнення з ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на користь позивача судовий збір у розмірі 384,20 грн. з кожного.
На підставі вищевикладеного, ст. ст. 15, 29, 391, 405 Цивільного кодексу України, керуючись ст. ст. 81, 258, 259, 263-265, 280-282 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням - задовольнити.
Визнати ОСОБА_2 , ОСОБА_3 такими, що втратили право користування квартирою АДРЕСА_1 .
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 384 (триста вісімдесят чотири) грн. 20 коп.
Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 384 (триста вісімдесят чотири) грн. 20 коп.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справ, якому повне заочне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення до Київського апеляційного суду або через Києво-Святошинський районний суд Київської області.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Інформація про позивача: ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_2 ).
Інформація про відповідача: ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 ).
Інформація про відповідача: ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 ).
Суддя Т.В. Дубас