Баранівський районний суд Житомирської області
Справа № 273/2/20
Провадження № 2/273/63/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 липня 2020 року Баранівський районний суд Житомирської області в складі: головуючого - судді Васильчук О. В. при секретарі судових засідань Філоненко О.Б. , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Баранівка за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом АТ "Райфайзен Банк Аваль" до відповідача ОСОБА_1 , третя особа - Корольовський відділ ДВС міста Житомир Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції ( м. Хмельницький ) про зняття арешту з майна, яке перебуває в іпотеці АТ "Райффайзен Банк Аваль" та заборони його відчуження , -

В С Т А Н О В И В:

03.01.2020 року представник АТ «Райффайзен Банк Аваль» звернувся до суду з позовом, в якому просить: зняти арешт і заборону на відчуження нежилого приміщення АДРЕСА_1 , загальною площею 690 кв.м ., накладеного згідно постанов про арешт майна та оголошення заборони на його відчуження Корольовським ВДВС Житомирського МУЮ від 25.07.2008 року № АА 566771, 16.02.2009 року б/н, 09.02.2010 року б/н, 27.05.2010 року № 19441477, 27.05.2010 року № 19441651, 27.05.2010 року № 19441838, 05.04.2011 року № 25653026, що належить на праві власності ОСОБА_1 , а також стягнути з відповідача сплачений судовий збір.

Обґрунтовуючи свій позов зазначив, що 28 квітня 2007 року між Відкритим акціонерним товариством «Райффайзен Банк Аваль» правонаступником якого за всіма юридичними правами та обов`язками є Акціонерне товариство «Райффайзен Банк Аваль», що підтверджується витягом з Статуту та громадянином України ОСОБА_1 було укладено Кредитний договір №Z012/110/329 згідно умов якого Банк зобов`язався надати Позичальнику кредит у сумі: 250 000 (двісті п`ятдеся тисяч) гривень, а Позичальник зобов`язався належним чином використати та повернути Банку суму отриманого кредиту, а також сплатити відсотки за користування кредитним коштами у розмірі: 19,00 % річних, комісії згідно умов договору та тарифів кредитора, та виконати всі інші зобов`язання в порядку та в строки, визначені Кредитним договором.

16липня 2007 року між Відкритим акціонерним товариством «Райффайзен Банк Аваль» правонаступником якого за всіма юридичними правами та обов`язками є Акціонерне товариство «Райффайзен Банк Аваль», що підтверджується витягом Статуту та ОСОБА_1 укладено Кредитний договір № 012/110/499 згідно умов якого Банк зобов`язався надати Позичальнику кредит у сумі: 250 000 (двісті п`ятдесят тисяч) гривень, а Позичальник зобов`язався належним чином використати та поверн Банку суму отриманого кредиту, а також сплатити відсотки за користування кредитні коштами у розмірі: 19,00 % річних, комісії згідно умов договору та тарифів кредитора виконати всі інші зобов`язання в порядку та в строки, визначені Кредитним договором.

28 квітня 2007 року з метою забезпечення виконання зобов`язань за Кредити договором № Z012/110/329 від 28.04.2007 року між Банком (Іпотекодержатель) та ОСОБА_1 («Іпотекодавець») було укладено договір іпотеки посвідчений приватним нотаріусом Баранівського районного нотаріального округу Присяжнюком В.О. зареєстрованого реєстрі за №1362 .

Предметом іпотеки відповідно до п. 1.2 Договору іпотеки виступає нерухоме майно, а саме: нежиле приміщення номер АДРЕСА_1 , загальної площею 690,8 кв.м., реєстраційний номер 18680273, який розташований на земельній ділянці, що надана іпотекодавцю в користування.

17 липня 2007 року з метою забезпечення виконання зобов`язань за Кредитним договором №012/110/499 від 16.07.2007 року між Банком (Іпотекодержатель) та ОСОБА_1 («Іпотекодавець») було укладено договір іпотеки посвідчений приватним нотаріусом Баранівського районного нотаріального округу Присяжнюком В.О. зареєстрованого в реєстрі за №2890.

Предметом іпотеки відповідно до п. 1.2 Договору іпотеки виступає нерухоме майно, а саме: нежиле приміщення номер АДРЕСА_1 , загальної площею 690,8 кв.м., реєстраційний номер 18680273, який розташований на земельній ділянці, що надана іпотекодавцю в користування.

Обтяження нерухомого майна було зареєстровано у порядку, передбаченому чинним законодавством України, а саме у Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна та Державному реєстрі іпотек.

Станом на грудень місяць 2019 року ОСОБА_1 не виконав зобов`язання за кредитними договорами перед банком.

13 квітня 2010 року Корольовським районним судом м.Житомир було винесено рішення щодо задоволення позовних вимог «Райффайзен Банк Аваль» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 щодо стягнення заборгованості за кредитними договорами № Z 012/110/329 та №012/110/499 . Однак станом на дату подання позову рішення суду не виконано.

Крім того, на іпотечне майно Банку було накладено арешти, а саме: постановами Корольовського ВДВС Житомирського МУЮ від 25.07.2008 року № АА 566771, 16.02.2009 року б/н, 09.02.2010 року б/н, 27.05.2010 року № 19441477, 27.05.2010 року № 19441651, 27.05.2010 року № 19441838, 05.04.2011 року № 25653026.

В судове засідання представник позивача не з`явився, на адресу суду надіслав заяву про слухання справи у його відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить позов задовольнити, а також стягнути судові витрати.

Відповідач в судове засідання повторно не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причини неявки суду не відомі, відповідачеві також було запропоновано надати відзив на позов, але відзиву на позов не надано.

Представник Корольовського відділу ДВС міста Житомира - начальник Корольовського відділу ДВС в м. Житомир Сергій Карпюк в судове засідання повторно не з`явився, направив на адресу суду клопотання про розгляд справ без участі представника відділу та прийняти рішення відповідно до чинного законодавства.

Згідно ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Так, у судовому засіданні встановлено, що 28 квітня 2007 року між Відкритим акціонерним товариством «Райффайзен Банк Аваль» правонаступником якого за всіма юридичними правами та обов`язками є Акціонерне товариство «Райффайзен Банк Аваль», що підтверджується витягом з Статуту та ОСОБА_1 було укладено кредитний договір №Z012/110/329, відповідно до якого останній отримав кредит в розмірі 250 000 (двісті п`ятдеся тисяч) гривень, а 16 липня 2007 року кредитний договір № 012/110/499, відповідно до якого ОСОБА_1 також отримав кредит в розмірі 250 000 (двісті п`ятдеся тисяч) гривень ( а.с. 9-15 ) .

Також встановлено, що з метою забезпечення виконання зобов`язань за вказаними кредитними договорами між банком та ОСОБА_1 були укладені договори іпотеки від 28.04.2007 року та від 17.07.2007 року , у відповідності до якого останнім було передано в іпотеку нерухоме майно, а саме нежиле приміщення номер АДРЕСА_1 , загальної площею 690,8 кв.м., реєстраційний номер 18680273, який розташований на земельній ділянці, що надана іпотекодавцю в користування ( а.с.16-21 ).

Згідно копій Витягів про реєстрацію в Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна та копій Витягів про реєстрацію у Державному реєстрі іпотек, обтяження нерухомого майна було зареєстровано позивачем у вставленому законом порядку ( а.с. 22-23) .

Згідно копії розрахунків заборгованості за кредитним договором № Z012/110/329 від 28.04.2007 року загальна заборгованість ОСОБА_1 станом на 18.12.2019 року становить 1412178,41 грн. ( а.с. 7-8).

Згідно копії розрахунків заборгованості за кредитним договором № 012/110/449 від 16.07.2007 року загальна заборгованість ОСОБА_1 станом на 19.12.2019 року становить 1194241,16 грн. ( а.с. 5-6).

Згідно копії рішення Корольовського районного суду м. Житомира від 13.04.2010 року стягнуто в солідарному порядку з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 на користь ВАТ «Раффайзен Банк Аваль» заборгованість по кредитному договору №Z012/110/329 від 28.04.2007 року в розмірі 348123 грн., та по кредитному договору № 012/110/499 від 16.07.2007 року в розмірі 327817 грн. (а.с. 24-25).

Згідно копій Інформаційної довідки (а.с.26- 29) на іпотечне майно банку, а саме - нежиле приміщення номер АДРЕСА_1 , загальної площею 690,8 кв.м., належне ОСОБА_1 , накладено арешти:

- 25.07.2008 року Корольовським ВДВС Житомирської МУЮ винесено постанову № АА 566771, (реєстраційний номер обтяження 7642794);

- 16.02.2009 року Корольовським ВДВС Житомирського МУЮ винесено постанову (реєстраційний номер обтяження 84640022);

- 09.02.2010 року Корольовським ВДВС Житомирської МУЮ винесено постанову (реєстраційний номер обтяження 9501952);

- 27.05.2010 року Корольовським ВДВС Житомирської МУЮ винесено постанову №19441477 (реєстраційний номер обтяження 9866941), постанову №19441651 (реєстраційний номер обтяжень 9866960), постанову №19441838 (реєстраційний номер обтяжень 9867001);

- 05.04.2011 року Корольовським ВДВС Житомирської МУЮ винесено постанову №25653026 (реєстраційний номер обтяжень ( 11038427).

Спірні правовідносини регулюються ЗУ «Про виконавче провадження» від 21.04.1999 № 606-XIV та ЗУ Про іпотеку» від 05.06.2003 року № 898-IV редакціях, чинних на момент виникнення спірних правовідносин.

За визначенням, наведеним у ст. 1 ЗУ «Про виконавче провадження» виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження та примусове виконання рішень інших органів (посадових осіб) - це сукупність дій органів і посадових осіб, визначених у цьому Законі, що спрямовані на примусове виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), які провадяться на підставах, в межах повноважень та у спосіб, визначених цим Законом, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього закону та інших законів, а також рішеннями, що відповідно до цього закону підлягають примусовому виконанню.

Пунктом 1 частини 1статті 32 ЗУ «Про виконавче провадження» передбачено, що заходом примусового виконання судових рішень є звернення стягнення на кошти та інше майно (майнові права) боржника, у тому числі якщо вони перебувають у інших осіб або належать боржникові від інших осіб.

Згідно частини 1 статті 52 ЗУ «Про виконавче провадження» звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні та примусовій реалізації.

Статтею 57 ЗУ «Про виконавче провадження» встановлено, що арешт на майно боржника може накладатись державним виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження.

Загальний порядок звернення стягнення на заставлене майно визначений статтею 54 ЗУ «Про виконавче провадження», відповідно до якої звернення стягнення на заставлене майно в порядку примусового виконання допускається за виконавчими документами для задоволення вимог стягувача - заставодержателя.

При цьому у силу частини 8 статті 54 ЗУ «Про виконавче провадження» примусове звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється державним виконавцем з урахуванням положень ЗУ «Про іпотеку».

Відповідно до статті 1 ЗУ «Про іпотеку» іпотека - це вид забезпечення виконання зобов`язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов`язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Законом.

Частиною 1 статті 33 ЗУ «Про іпотеку» встановлено, що у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов`язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов`язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки.

Аналіз зазначених правових норм дає підстави для висновку про те, що іпотека як правовий інститут виконує забезпечувальну функцію виконання боржником основного зобов`язання, тобто спрямований на те, щоб гарантувати кредитору-іпотекодержателю право на задоволення його вимог за рахунок певного, заздалегідь визначеного сторонами майна за наявності в боржника заборгованості перед кредитором.

Іпотека має похідний характер від основного зобов`язання і є дійсною до припинення основного зобов`язання або до закінчення строку дії іпотечного договору (ч.5 ст. 3 ЗУ «Про іпотеку»).

За змістом частини 6 статті 3 ЗУ «Про іпотеку», у разі порушення боржником основного зобов`язання відповідно до іпотеки іпотекодержатель має право задовольнити забезпечені нею вимоги за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими особами, права чи вимоги яких на передане в іпотеку нерухоме майно не зареєстровані у встановленому законом порядку або зареєстровані після державної реєстрації іпотеки.

Відповідно до частини 7 статті 3 ЗУ «Про іпотеку» пріоритет права іпотекодержателя на задоволення забезпечених іпотекою вимог за рахунок предмета іпотеки відносно зареєстрованих у встановленому законом порядку прав чи вимог інших осіб на передане в іпотеку нерухоме майно виникає з моменту державної реєстрації іпотеки. Зареєстровані права та вимоги на нерухоме майно підлягають задоволенню згідно з їх пріоритетом - у черговості їх державної реєстрації.

Таким чином, звернення стягнення на предмет іпотеки в порядку примусового виконання допускається за виконавчими документами для задоволення вимог стягувача-іпотекодержателя, який має переважне право перед іншими особами на задоволення забезпечених іпотекою вимог за рахунок предмета іпотеки.

Положеннями частини 1 статті 52 ЗУ «Про виконавче провадження» визначено, що звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні та примусовій реалізації.

Відтак, накладення арешту є елементом процедури стягнення на майно боржника, тому ДВС, накладаючи арешт на квартиру, повинен керуватися приписами частини 3 статті 54 ЗУ «Про виконавче провадження» та положеннями ЗУ «Про іпотеку».

Положеннями частини 2 статті 3 ЗУ «Про іпотеку» закріплено, що взаємні права і обов`язки іпотекодавця та іпотекодержателя виникають з моменту державної реєстрації іпотеки відповідно до закону.

Отже, право застави у даному випадку виникає з моменту реєстрації Іпотечних договорів.

Натомість накладений та не знятий арешт на майно відповідача виключає можливість добровільного врегулювання погашення заборгованості за рахунок реалізації іпотечного майна.

Враховуючи наведене, позивач, як обтяжувач з вищим пріоритетом, встановленим ЗУ «Про іпотеку», володіє переважним та першочерговим правом на отримання задоволення своїх вимог щодо одного й того ж нерухомого майна, а тому накладення арешту на нерухоме майно, що перебуває в іпотеці, обмежує забезпечене іпотекою право АТ «Райффайзен Банк Аваль» на першочергове право задоволення своїх вимог за рахунок предмету іпотеки.

Правове регулювання відносин щодо зняття арешту з майна здійснюється у порядку, визначеному статтею 60 ЗУ «Про виконавче провадження».

Так, частиною 2 статті 60 ЗУ «Про виконавче провадження» передбачено, що у разі прийняття судом рішення про зняття арешту з майна арешт з майна знімається за постановою державного виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Копія постанови про зняття арешту з майна надсилається боржнику та органу (установі), якому була надіслана для виконання постанова про накладення арешту на майно боржника.

З майна боржника може бути знято арешт за постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець, якщо виявлено порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом. Копія постанови начальника відділу державної виконавчої служби про зняття арешту з майна боржника не пізніше наступного дня після її винесення надсилається сторонам та відповідному органу (установі) для зняття арешту.

У разі наявності письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зносу, пошкодженням або в разі якщо витрати, пов`язані із зверненням на таке майно стягнення, перевищують грошову суму, за яку воно може бути реалізовано, арешт з майна боржника може бути знято за постановою державного виконавця, що затверджується начальником відділу, якому він безпосередньо підпорядкований. Копії постанови державного виконавця про зняття арешту з майна надсилаються не пізніше наступного робочого дня після її винесення сторонам та відповідному органу (установі) для зняття арешту.

У всіх інших випадках незавершеного виконавчого провадження арешт з майна чи коштів може бути знятий за рішенням суду.

У зв`язку з цим захист прав позивача можливий, зокрема, шляхом звернення до суду із позовом щодо зняття арешту з предмета іпотеки.

Згідно з п. 2 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ №5 від 03.06.2016 "Про судову практику в справах про зняття арешту з майна», позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно).

Отже, враховуючи вищевикладене, проаналізувавши приписи законодавства України, що були чинними на момент виникнення спірних правовідносин між сторонами, зважаючи на взаємний та достатній зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню.

Відповідно до ч.1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, тому такий підлягає стягненню з кожного відповідача по

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 12, 81, 133, 141, 258, 259, 263 268 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги АТ "Райфайзен Банк Аваль" до відповідача ОСОБА_1 , третя особа - Корольовський відділ ДВС міста Житомир Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції ( м. Хмельницький ) про зняття арешту з майна, яке перебуває в іпотеці АТ "Райффайзен Банк Аваль" та заборони його відчуження - задовольнити повністю.

Зняти арешт і заборону на відчуження з нерухомого майна, а саме нежилого приміщення АДРЕСА_1 , загальною площею 690 кв.м., накладеного згідно постанов про арешт майна та оголошення заборони на його відчуження Корольовським ВДВС Житомирського МУЮ від 25.07.2008 року № АА 566771, 16.02.2009 року б/н, 09.02.2010 року б/н, 27.05.2010 року № 19441477, 27.05.2010 року № 19441651, 27.05.2010 року № 19441838, 05.04.2011 року № 25653026, що належить на праві власності ОСОБА_1 .

Стягнути з ОСОБА_1 , ІПН НОМЕР_1 на користь Акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» судовий збір у розмірі 1921 гривня.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Житомирського апеляційного суду шляхом подачі в тридцятиденний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя: О.В.Васильчук