Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Справа №348/824/20

10 серпня 2020 року м.Надвірна

Надвірнянський районний суд Івано-Франківської області

в складі: головуючого судді: Міськевич О.Я.

секретаря судового засідання : Буратчук О.В.

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні в приміщені Надвірнянського районного суду справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

Зміст позовних вимог:

ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Позовні вимоги мотивує тим, що вони з відповідачем по справі, ОСОБА_2 зареєстрували шлюб 29 серпня 2009 року в відділі реєстрації актів цивільного стану Надвірнянського районного управління юстиції Івано-Франківської області, актовий запис № 161.

В шлюбі у них народилося двоє дітей: ОСОБА_3 - ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 , які на даний час проживають з нею.

Причиною розірвання шлюбу є те, що вони з відповідачем виявилися людьми з різними характерами, в них різні погляди на сімейне життя. З 2017 року вони з відповідачем проживають окремо, не підтримують жодних сімейних стосунків, спільного господарства не ведуть. Наміру зберегти сім`ю з відповідачем у неї немає, вони втратили почуття любові та поваги один до одного. Вважає, що їх сім`я розпалась остаточно, шлюб носить формальний характер і примирення між ними неможливе.

Стислий виклад позиції позивача:

Позивачка в судове засідання не з"явилася, однак від неї поступила заява, в якій просить справу слухати в її відсутності, просить шлюб між нею та ОСОБА_2 розірвати, після розірвання шлюбу залишити їй шлюбне прізвище " ОСОБА_5 ", неповнолітніх дітей залишити проживати з нею, від стягнення судових витрат відмовляється, не заперечує проти заочного розгляду справи.

Відповідач в судове засідання не з`явився, однак від нього поступила заява в якій позовні вимоги визнає повністю, просить справу слухати в його відсутності, не заперечує проти розірвання шлюбу.

Процесуальні дії у справі:

Ухвалою судді Надвірнянського районного суду Івано-Франківської області від 29.05.2020 р. провадження по даній справі відкрито та призначено справу до судового розгляду по суті.

Сторони по справі не з"явилися, а тому відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши письмові докази, представлені сторонами на виконання вимог ст.ст. 76, 81 ЦПК України і які сторони вважають достатніми для обґрунтування і заперечення позовних вимог та з`ясувавши фактичні обставини справи, прийшов до наступного висновку.

Фактичні обставини, встановлені судом:

Судом встановлено, що сторони по справі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрували шлюб 29 серпня 2009 року в відділі реєстрації актів цивільного стану Надвірнянського районного управління юстиції Івано-Франківської області, актовий запис №161. Факт перебування сторін у шлюбі підтверджується свідоцтвом про шлюб (а.с. 3).

В шлюбі у сторін народилося двоє дітей: ОСОБА_3 - ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 - ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що свідчать копії свідоцтв про народження (а.с. 4-5).

Мотиви з яких виходить суд та застовані норми права:

Відповідно до частини 9 та 10 ст. 7 Сімейного кодексу України сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства. Кожен учасник сімейних відносин має право на судовий захист.

Відповідно до ч. 1 ст. 24 СК України ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Згідно ч.1 та 3 ст. 55 цього Кодексу дружина та чоловік зобов`язані спільно піклуватися про побудову сімейних відносин між собою та іншими членами сім`ї на почуттях взаємної любові, поваги, дружби, взаємодопомоги. Дружина та чоловік відповідальні один перед одним, перед іншими членами сім`ї за свою поведінку в ній.

Згідно ч. 3 та 4 ст. 56 цього Кодексу кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.

Відповідно до ст. 112 СК України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини з інвалідністю та інші обставини життя подружжя.

Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Як роз`яснив Пленум ВСУ у п. 10 Постанови «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» від 21 грудня 2007 року N 11, проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.

Згідно ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Висновки суду:

Судом встановлено, що сторони припинили подружні відносини, проживають окремо, не ведуть спільне господарство, не підтримують подружніх відносин. Їх шлюб існує формально.

Примушування позивача до збереження шлюбних стосунків з відповідачем суперечить вимогам закону.

Отже, враховуючи відсутність у сторін морально-правової основи шлюбу, яка ґрунтується на почуттях взаємної поваги та любові, взаємній підтримці та допомозі, враховуючи фактичні взаємини подружжя, мотиви та причини розлучення, категоричну позицію сторін при розірванні шлюбу, суд дійшов висновку, що сім`я сторін розпалася, подальше збереження сім`ї неможливе і суперечить інтересам сторін, що має істотне значення.

Позивачка після розірвання шлюбу бажає залишити шлюбне прізвище.

Відповідно до ст. 113 СК України вибір прізвища позивача після розірвання шлюбу є її правом, а не обов`язком. Тому вимога позивача про залишення їй шлюбного прізвища після розірвання шлюбу підлягає до задоволення.

Неповнолітніх дітей: ОСОБА_3 - ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 - ІНФОРМАЦІЯ_2 слід залишити проживати з матір`ю ОСОБА_1 ..

На підставі ст.ст. 104, 110, 112, 113 СК України, керуючись 4, 19, 247, 258, 263-265, 268, 273 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задоволити.

Шлюб, укладений між ОСОБА_6 та ОСОБА_2 29 серпня 2009 року в відділі реєстрації актів цивільного стану Надвірнянського районного управління юстиції Івано-Франківської області, актовий запис № 161 - розірвати.

Неповнолітніх дітей: ОСОБА_3 - ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 - ІНФОРМАЦІЯ_2 залишити проживати з матір`ю ОСОБА_1 .

Після розірвання шлюбу позивачу залишити її шлюбне прізвище " ОСОБА_5 ".

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Івано-Франківського Апеляційного суду через Надвірнянський районний суд.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , жителька АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , житель АДРЕСА_2 .

Суддя Міськевич О.Я.