У Х В А Л А

Іменем України

10 липня 2020 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Таран Н.Г.,

секретаря судового засідання Раєвського П.А.,

за участі:

представника позивача - адвоката Волков А.В.,

відповідача ОСОБА_1 ,

представника відповідача - адвоката Мошенської І.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву позивача ОСОБА_2 про забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , про визнання договору дарування недійсним,

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Деснянського районного суду міста Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , про визнання договору дарування недійсним.

10.07.2020 року на адресу Деснянського районного суду міста Києва надійшла заява від позивача про забезпечення його позовних вимог, а саме просить суд накласти арешт на спірну квартиру, яка на праві власності зареєстрована за відповідачем. У позивача є всі підстави вважати, що відповідач може у будь-який момент розпорядитися належною йому квартирою, що може призвести до утруднення виконання рішення суду.

Суд, дослідивши матеріали позовної заяви, заяви про забезпечення позову, вислухавши пояснення учасників судового розгляду, вважає, що заява про забезпечення позову підлягає залишенню без задоволення з наступних підстав.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 08.12.2017 року відкрито провадження у справі позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , про визнання договору дарування недійсним.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 19.02.2020 року за заявою позивача забезпечено позов, шляхом заборони відповідачу ОСОБА_1 відчужувати квартиру та здійснювати та проводити реєстраційні дії об`єкта нерухомого майна, а саме - квартири АДРЕСА_1 . Ухвала суду набрала законної сили та виконана.

10.07.2020 року позивачем подано заяву про забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 .

Заяву про забезпечення позову заявник мотивує тим, що оскільки позивачем отримано відповідь від Департаменту нотаріату та державної реєстрації Міністерства юстиції України, щодо неможливості внесення відомостей про заборону відповідачу ОСОБА_1 відчужувати та проводити реєстраційні дії спірного об`єкта нерухомого майна, а також у зв`язку з тим, що відповідач є людиною похилого віку (70 років), якому особа з якою він проживає ОСОБА_3 намагається переконати здійснити відчуження даної квартири виникла необхідність у накладені арешту на дане нерухоме майно.

Представник позивача в судовому засіданні вимоги заяви про забезпечення позову підтримав в повному обсязі, з підстав можливості вжиття декількох заходів забезпечення позову.

Відповідач та представник відповідача в судовому засіданні заперечували щодо вжиття заходів забезпечення позову, посилаючись на те, що на даний час відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна - накладено арешт на спірну квартиру. Як вбачається з пояснень представника відповідача, що не заперечується представником позивача - даний арешт накладено на ухвали Деснянського районного суду м. Києва в межах іншої цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , про визнання договору дарування недійсним. Крім того, просила суд у випадку задоволення заяви про забезпечення позову - застосувати зустрічне забезпечення, посилаючись на те, що в межах даної цивільної справи при виконанні ухвали суду про забезпечення позову - відповідач в межах виконавчого провадження поніс витрати у сумі 10200,00 грн.

Згідно роз`яснень, які містяться в п.4 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства про розгляді заяв про забезпечення позову» від 22.12.2006 року №9, встановлено, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогамВідповідно до ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених або оспорюваних прав та інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутись до суду.

Відповідно до ст.151 ЦПК України у заяві про забезпечення позову мають бути зазначені предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову; захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності; пропозиції щодо зустрічного забезпечення. У заяві можуть бути зазначені кілька заходів забезпечення позову, що мають бути вжиті судом, із обґрунтуванням доцільності вжиття кожного з цих заходів.

Суд вважає, що позивачем не обґрунтована необхідність забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру спірну, враховуючи, що в межах даної цивільної справи застосовано захід забезпечення позову, який унеможливлює здійснення відповідачем відчуження квартири. Крім того суд вважає, що відповідь Департаменту нотаріату та державної реєстрації Міністерства юстиції України, щодо неможливості внесення відомостей про заборону відповідачу ОСОБА_1 відчужувати та проводити реєстраційні дії спірного об`єкта нерухомого майна, яка позивачем не оскаржувалась не є підставою для вжиття іншого виду забезпечення позову. Також судом враховується, що позивачем не запропоноване зустрічне забезпечення, а також не надано доказів можливості відчуження нерухомого майна відповідачем при наявності інформації в ДРРПНМ про накладення арешту від 27.11.2017 року, у зв`язку з чим заява про забезпечення позову задоволенню не підлягає.

З огляду на викладене, керуючись ст.ст. 149-153ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

заяву позивача ОСОБА_2 про забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , про визнання договору дарування недійсним- залишити без задоволення.

Ухвала суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Повний текст ухвали виготовлено 15.07.2020 року.

Суддя: Н.Г.Таран