ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
____________________________________________________________________
Провадження № 22-ц/4820/769/20
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 липня 2020 року м. Хмельницький

Хмельницький апеляційний суд у складі

колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Костенка А.М. (суддя-доповідач), Гринчука Р.С., Грох Л.М.

секретар судового засідання Кошельник В.М.

з участю : позивача, відповідача, її представника

розглянув у відкритому судовому засіданні цивільну справу № 686/23687/16-цза апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 03 лютого 2020 року в складі судді Логінової С.М. по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про виділ в натурі частки нерухомого майна, що є у спільній частковій власності.

Заслухавши доповідача, пояснення учасників справи, перевіривши матеріали справи, ознайомившись з доводами апеляційної скарги, суд

в с т а н о в и в :

В листопаді 2016 року ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом та просив ухвалити рішення, яким виділити у натурі належну йому 1/3 частку із майна, що є у спільній частковій власності, житлового будинку АДРЕСА_1 та земельну ділянку (присадибну), виділену для будівництва та обслуговування, господарських будівель і споруд з кадастровим номером :03:002:0030.

В ході розгляду справи після проведення експертизи позивач уточнив позовні вимоги та просив задоволити позов, відповідно до 1 варіанту поділу висновку експертів судової будівельно - технічної, оціночно - будівельної, земельно технічної та оціночно - земельної експертизи.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, ОСОБА_2 вказував, що є спадкоємцем після батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

25.05.2012 державним нотаріусом Другої Хмельницької державної нотаріальної контори Хмельницької області йому було видано свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/3 частку житлового будинку АДРЕСА_1 , а також і на 1/3 частку земельної ділянки, загальною площею 0,046 га, для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд по АДРЕСА_2 . Різницю в адресі, а саме номерах, позивач пояснював тим, що первинна адреса житлового будинку була - АДРЕСА_2 , в подальшому була змінена на АДРЕСА_1 , а реєстрація земельної ділянки для обслуговування цього ж житлового будинку залишилася незмінною - АДРЕСА_2 . На підставі вказаних нотаріальних свідоцтв за ним було зареєстровано право власності на 1/3 частку вказаних об`єктів нерухомості.

Співвласником іншої 2/3 частки цього ж житлового будинку та земельної ділянки є відповідач ОСОБА_1 - дружина батька. Однак, з часу відкриття спадщини вони з ОСОБА_1 не можуть дійти згоди щодо сумісного користування житловим будинком та присадибною ділянкою, які належать їм на праві спільної часткової власності. Тому просив суд ухвалити рішення, яким задоволити його позовні вимоги.

Рішенням Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 03 лютого 2020 року вказаний позов було задоволено. Виділено в натурі ОСОБА_2 1/3 частку із майна, що є у спільній частковій власності, житлового будинку АДРЕСА_1 з одночасним припиненням права спільної часткової власності на нього, будівлі, споруди, що складають самостійний об`єкт нерухомого майна, без втрати цільового призначення відповідно до варіанту №1 висновку судової будівельно - технічної експертизи: кухню - площею 11,30 кв.м, вбиральну - площею 2,3 кв.м, коридор - площею 9,0 кв.м , житлова кімната - площею 25,4 кв.м , всього по буднику 48 кв. м . та по господарських будівлях - літню кухню літ. «б», площею 72 кв. м.

Виділено ОСОБА_1 в натурі належні їй 2/3 частки із майна, що є у спільній частковій власності, житлового будинку АДРЕСА_1 з одночасним припиненням права спільної часткової власності на нього, будівлі, споруди, що складають самостійний об`єкт нерухомого майна, без втрати цільового призначення відповідно до варіанту №1 висновку судової будівельно - технічної експертизи, а саме : коридор - площею 6,7 кв.м, прихожа - кухня - площею 16,10 кв. м., коридор - площею 10,50 кв.м, ванна - площею 6,6 кв.м, житлова кімната - площею 18,2 кв.м, житлова кімната - площею 7,6 кв.м, коридор - площею 6,7 кв.м, вітальна - площею 20,3 кв.м. Всього по буднику 92,7 кв. м. та по господарських будівлях - літню кухню літ. «Б», площею 96 кв. м

Ухвалено провести наступні ремонтно-будівельні роботи для забезпечення ізольованого користування квартирами: замурувати дверні прорізи між приміщеннями 2:3 та 2:4, влаштувати у приміщенні 5 (площею 34,4 кв.м) перегородку , розділивши його на приміщення 5.1 та 5.2.

ОСОБА_2 для влаштування освітлення приміщення 5.1 з дверного прорізу (гаражні ворота) влаштувати віконний проріз.

Для доступу до приміщення 3 влаштувати дверний проріз між приміщення 3:5.1. Для доступу до приміщення 4 влаштувати дверний проріз між приміщення 4:5.2. Для доступу до приміщення 5.2 влаштувати дверний проріз між приміщення 5.1: 5.2.

Виділено ОСОБА_2 частину земельної ділянки з кадастровим номером :03:002:0030, площею 0,0074 га (0, 0153 - 0, 0079 = 0,0074га) за адресою будинок АДРЕСА_1 .

Виділено ОСОБА_1 частину земельну ділянку з кадастровим номером :03:002:0030 площею 0,0228 га (0, 0307 - 0, 0079 = 0,0228 ), яка складається з двох частин :0,0179 + 0,0049 га за адресою будинок АДРЕСА_1 .

Виділено у спільне користування ОСОБА_1 та ОСОБА_2 для обслуговування будинку частину земельну ділянку з кадастровим номером :03:002:003, площею 0,0158 га (по Ѕ частині земельної ділянки площею 0, 0079 га).

Стягнуто на користь ОСОБА_2 з ОСОБА_1 судовий збір у сумі 1824грн. 92 коп.

Не погоджуючись з вказаним рішенням ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, у якій просить скасувати вказане рішення, ухвалити нове судове рішення, яким відмовити в позові в повному обсязі. Вказує, що при вирішенні спору, суд взяв до уваги висновок експертизи №7148-7152/17-26 від 16 серпня 2019 року, який на думку апелянта є суперечливим і не узгоджується фактичними обставинами. Жодної оцінки судової експертизи суд в рішенні не дав, лише зазначивши про наявність такого доказу. Суд не звернув увагу, що висновки експертизи не лише є суперечливими, а й не відповідають фактичним обставинам справи. Крім того, ОСОБА_1 вказує, що під час розгляду справи зазначала, що першим варіантом поділу, запропонованим експертом, категорично не погоджується, оскільки він створює для неї негативні наслідки, так як позивачу, за таким варіантом передані всі комунікації.

Апеляційна скарга підлягає задоволенню, а рішення суду скасуванню з ухваленням нового судового рішення про відмову в позові з наступних підстав.

У відповідності до ч. 1 ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи, неправильне застосування норм матеріального права.

Задовольняючи позов та здійснюючи поділ житлового будинку в натурі, суд першої інстанції виходив із того, що варіант №1 поділу будинку, передбачений висновком судової будівельно-технічної експертизи № 7148-7152/17-26 від 16.08.2019 року найбільш відповідає ідеальним часткам сторін та їх інтересам, однак такі висновки є помилковими.

Так судом встановлено, що позивач ОСОБА_2 на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом є власником 1/3 частини житлового будинку АДРЕСА_1 та 1/3 частини земельної ділянки з цільовим призначенням для будівництва та обслуговування даного житлового будинку.

ОСОБА_1 на підставі свідоцтва про право власності є власником 2/3 частини житлового будинку АДРЕСА_1 та 2/3 частини земельної ділянки з цільовим призначенням для будівництва та обслуговування даного житлового будинку.

Зазначене домоволодіння складається з житлового будинку «А1»; літньої кухні «Б», літньої кухні «б».

Житловий будинок складається з трьох кімнат житловою площею 46,1 кв.м. на другому поверсі, а саме: кімнати 8, площею 18,2 кв.м.; кімнати 9, площею 7,6 кв.м.; вітальні 11, площею 20,3 кв.м.; а також нежитлових приміщень на першому поверсі: коридору 1, площею 6.7 кв.м.; прихожої 2, площею 16,1 кв.м., вбиральні 3, площею 2,3 кв.м.; кухня 4, площею 11,3, гаража 5, площею 34.4 кв.м.; нежитлових приміщень на другому поверсі : коридора 6, площею 10,5 кв.м.; ванної кімнати. Площею, 6.6. кв.м.; коридора 10, площею 6.7 кв.м.

Загальна площа будинку становить 140,7 кв.м.

Відповідно до ч.ч.1,3 ст. 358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації.

Частиною 1 ст.364 ЦК України передбачено право співвласника на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. Якщо виділ у натурі частки із спільного майна не допускається згідно із законом або є неможливим (ч.2 ст.183 цього Кодексу), співвласник, який бажає виділу, має право на одержання від інших співвласників грошової або іншої матеріальної компенсації вартості його частки. Компенсація співвласникові може бути надана лише за його згодою. Право на частку у праві спільної часткової власності у співвласника, який отримав таку компенсацію, припиняється з дня її отримання (ч. 2 ст. 364 ЦК України ).

Виходячи з аналізу змісту норм ст. ст. 183, 358 , 364 , 379 , 380 ЦК України слід дійти висновку, що виділ часток жилого будинку, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру) або у разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в ізольовані квартири, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності.

Якщо виділ технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників з урахуванням конкретних обставин виділ може бути проведений зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилась.

Відтак визначальним для виділу частки будинку в натурі, який перебуває у спільній частковій власності, є саме розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу будинку відповідно до часток співвласників.

Оскільки учасники спільної часткової власності мають рівні права стосовно спільного майна пропорційно своїй частці в ньому, суд, здійснюючи виділ частки, повинен передати співвласнику частки жилого будинку та нежилих будівель, яка відповідає розміру й вартості його частки, якщо це можливо без завдання неспівмірної шкоди господарському призначенню будівлі. Під неспівмірною шкодою господарського призначення слід розуміти суттєве погіршення технічного стану жилого будинку, перетворення в результаті переобладнання жилих приміщень у нежитлові, надання в рахунок частки приміщень, які не можуть бути використані як житлові через невеликий розмір площі або через неможливість їх використання (відсутність денного світла тощо).

У тих випадках, коли в результаті поділу (виділу) співвласнику передається частина жилого будинку, яка перевищує його частку, суд стягує з нього відповідну грошову компенсацію і зазначає в рішенні про зміну часток у праві власності на будинок.

Вимоги до облаштування ізольованих квартир визначені у Державних будівельних нормах України «Будинки і споруди. Житлові будинки. Основні положення» ДБН В.2.2-15-2005, затверджених наказом Державного комітету України з будівництва та архітектури від 18 травня 2005 року № 80. Відповідно до пункту 2.22 цих будівельних норм у квартирах повинні бути передбачені такі приміщення: житлові кімнати і підсобні приміщення, кухня, передпокій, санвузли, внутрішньоквартирні коридори, вбудовані комори, антресолі, літні приміщення.

Крім того, оскільки після виділу частки зі спільного нерухомого майна в порядку статті 364 ЦК України право спільної власності припиняється, то при виділі частки зі спільного нерухомого майна власнику, частка якого виділяється, та власнику (власникам), частки яких залишаються, мають бути виділені окремі приміщення, які повинні бути ізольованими від приміщень іншого (інших) співвласників, мати окремий вихід, підведену систему водопостачання, водовідведення, опалення тощо, тобто складати окремий об`єкт нерухомого майна в розумінні статті 181 цього Кодексу та пункту 10 Порядку присвоєння об`єкту нерухомого майна реєстраційного номера, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 8 грудня 2010 року № 1117 «Про ідентифікацію об`єктів нерухомого майна для державної реєстрації прав на них».

Порядок проведення робіт з поділу, виділу та розрахунку часток жилих будинків, будівель, споруд, іншого нерухомого майна при підготовці проектних документів щодо можливості проведення цих робіт визначається Інструкцією щодо проведення поділу, виділу та розрахунку часток об`єктів нерухомого майна, затвердженої наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 18 червня 2007 року № 55 (далі - Інструкція).

Згідно з пунктами 1.2, 2.1, 2.4 цієї Інструкції поділ об`єкта нерухомого майна (виділ частки) на окремі самостійні об`єкти нерухомого майна здійснюються відповідно до законодавства на підставі висновку щодо технічної можливості такого поділу (виділу) з дотриманням чинних будівельних норм та з наданням кожному об`єкту поштової адреси.

Вказана правова позиція висловлена Верховним Судом у постановах від 26 грудня 2019 року по справі № 683/151/16ц, від 18 березня 2020 року у справі № 569/10421/17.

За висновком судової будівельно-технічної експертизи № 7148-7152/17-26 від 16.08.2019 року поділ домоволодіння, що знаходиться по АДРЕСА_1 технічно можливий та надано чотири варіанти поділу житлового будинку і надвірних господарських будівель. Експерт прийшов до висновку, що розподіл домоволодіння можливий із відхиленням від ідеальних часток.

Так експертом було запропоновано три варіанти, за якими одному власнику, який володіє 1/3 частиною будинку, переходять у власність приміщення на першому поверсі. Іншому власнику, який володіє 2/3 частинами будинку переходять у власність приміщення частково на першому та повністю на другому поверхах.

За четвертим варіантом власнику, який володіє 1/3 частиною будинку, переходять у власність приміщення на другому поверсі з добудовою маршевого сходу з окремим входом на другий поверх, іншому власнику, який володіє 2/3 частинами будинку переходять у власність приміщення частково на другому та повністю на першому поверхах.

При цьому за першим варіантом, за яким суд здійснив розподіл, пропонується співвласнику 1/3 частини будинку виділити в натурі на першому поверсі кухню 4, вбиральню 3, коридор 5.1, житлову кімнату 5.2, які мають бути переобладнані з гаража 5. Другому співвласнику 2/3 частин будинку пропонується виділити на першому поверсі коридор 1, прихожу-кухню 2, в які має бути обладнана кухня, на другому поверсі коридор 6, ванна 7, житлова кімната 8, житлова кімната 9.

Разом з тим, запропонувавши варіанти поділу житлового будинку, відповідно до якого кухня для другого співвласника 2/3 частин житлового будинку має бути обладнана в прихожій 2 на першому поверсі, експерт не розглянув питання щодо можливості облаштування в даному приміщенні газопостачання, технічної можливості обладнання в приміщенні газової плити. газового котла чи інших газових приборів. Крім того експерт взагалі не розглянув питання можливості розділення системи газопостачання будинку та опалення, можливості облаштування окремих систем газопостачання та опалення для кожного співвласника будинку, в першу чергу для співвласника 2/3 частин будинку, оскільки як пояснила відповідач опалення будинку здійснюється газовими приборами, які встановлені в кухні 4, які виділяється у власність позивача.

Крім того в даному варіанті експерт не розглянув питання щодо можливості облаштування у приміщеннях, які виділяються сторонам відповідних окремих санвузлів, а саме вбиральні та ванної кімнати.

Так позивачу виділяється вбиральня 3 на першому поверсі, а відповідачу ванна кімната 7 на другому поверсі, однак експертом не визначено чи можуть бути облаштовані відповідно для позивача ванна кімнати на першому поверсі, а для відповідача вбиральня на другому поверсі, що за вимогами ДБН є обов`язковим для окремого ізольованого приміщення.

Також експертом взагалі не було обраховано вартість будівельних робіт для здійснення вказаних перепланувань.

Не визначені ці питання в інших варіантах поділу будинку.

В судовому засіданні апеляційного суду під час роз`яснення свого висновку експерт пояснив, що вказані питання ним не досліджувались, однак у випадку призначення додаткової експертизи зможе надати відповідь.

Ч. 4 ст. 12 ЦПК України встановлено, що суд сприяє учасникам справи в реалізації ними прав, передбачених ЦПК.

При перегляді рішення в апеляційному порядку сторонам відповідно до ч.4 ст.12 ЦПК України роз`яснено право на призначення додаткової експертизи для вирішення вищезазначених питань, однак такі клопотання суду сторонами не подавались.

Таким чином суд першої інстанції, дійшовши висновку про можливість виділення належної позивачу частки у вигляді приміщень першого поверху будинку, не звернув уваги на ці обставини, їх не перевірив та в рішенні не зазначив чи приміщення, які виділяються відповідачу, підключені до системи газопостачання та опалення, чи можливо обладнання ізольованих приміщень санвузлами відповідно до норм ДБН.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України позивачем не надано доказів того, що є технічна можливість переобладнання будинку в окрему ізольовані житлові приміщення, відповідно до норм ДБН, а тому колегія суддів вважає, що на даний час за наданих суду доказів підстави для поділу житлового будинку в натурі відсутні.

На підставі вищевикладеного, рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню з ухваленням нового рішення про відмову у задоволенні позовних вимог з підстав недоведеності позовних вимог щодо можливості поділу житлового будинку в натурі на два окремі ізольовані житлові приміщення.

Керуючись ст. ст. 374, 376, 382, 384, 389, 390 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 03 лютого 2020 року скасувати та ухвалити нове судове рішення:

В позові ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про виділ в натурі частки нерухомого майна, що є у спільній частковій власності, відмовити.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати у вигляді сплати судового збору за подання апеляційної скарги в сумі 2737,38 грн.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, проте може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повне судове рішення буде складено 13 липня 2020 року.

Судді А.М. Костенко

Р.С. Гринчук

Л.М. Грох