overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
Справа № 643/7742/20
Провадження № 2/643/2964/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.08.2020 Московський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Мельникової І.Д.,

за участю секретаря Петрової О.С.,

розглянувши в відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в місті Харкові клопотання представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Порше Мобіліті» про проведення судових засідань в режимі відеоконференції по цивільні справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Порше Мобіліті», треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Маринець Оксана Сергіївна, Московський відділ державної виконавчої служби у м. Харкові Східного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м.Харків), про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Московського районного суду м. Харкова перебуває вищевказана цивільна справа.

Від представника ТОВ «Порше Мобіліті» до суду надійшло клопотання про проведення судового засідання у даній справі в режимі відеоконференції.

Розглянувши подане клопотання, суд приходить до висновку, що воно не підлягає до задоволення, виходячи із наступного.

Згідно ч.1, 2 ст.212 ЦПК України, учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою. Учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи.

Згідно з ч. 5 ст. 212 ЦПК Українисуд за власною ініціативою або за клопотанням сторони чи іншого учасника цивільного процесу може постановити ухвалу про їх участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Аналіз наведеної норми свідчить, що прийняття рішення щодо проведення судового засідання в режимі відеоконференції є правом суду. Вказана норма не передбачає обов`язку проведення судового засідання в режимі відеоконференції в разі наявності про це клопотання сторони.

Крім того, такий спосіб участі має винятковий характер, та має бути зумовлений обґрунтованими причинами, які ускладнюють або роблять неможливим особисту участь сторони в судовому засіданні.

Заявником не надано суду доказів про причини неможливості особистого прибуття до суду або причини, які фактично ускладнюють або роблять неможливою його участь в судовому засіданні Московського районного суду м. Харкова.

З огляду на вищенаведене, суд вважає, що відсутні обґрунтовані підстави для задоволення клопотання представника ТОВ «Порше Мобіліті» про участь в судовому засідання в режимі відеоконференції.

На підставі наведеного, керуючись ст. 212 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання представника ТОВ «Порше Мобіліті» про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І.Д. Мельникова
Справа № 309/2702/19
Провадження № 2/309/427/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(вступна та резолютивна частини)

27 січня 2020 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

у складі: головуючого-судді Лук`янової О.В.

за участю: секретаря судового засідання Гаклик Л.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Хуст цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_3 /місце проживання: АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 / до ОСОБА_2 /місце проживання: АДРЕСА_1 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків, номер і серія паспорта невідомі/ про розірвання шлюбу, - задовольнити повністю.

Розірвати зареєстрований 20 травня 1989 року Шебеньгською сільською радою Тарногського району Вологодської області, за актовим записом №2, шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 .

Вступна та резолютивна частина рішення проголошена 27 січня 2020 року.

Повне судове рішення буде складено 5 лютого 2020 року.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та /або/ обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду повністю або частково - у відповідності до п.п.15.5 п.15 розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, - до Закарпатського апеляційного суду через Хустський районний суд протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи /вирішення питання/ без повідомлення /виклику/ учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч.2 ст.358 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Хустського

районного суду: Лук`янова О.В.
Справа № 182/3914/20
Провадження № 2/0182/2031/2020
У Х В А Л А

Іменем України

16.07.2020 року м. Нікополь

Суддя Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області Кобеляцька - Шаховал І.О., розглянувши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання дружини до досягнення дитиною трирічного віку, -

В С Т А Н О В И В:

До Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання дружини до досягнення дитиною трирічного віку.

Суддя, розглянувши матеріали даної позовної заяви, приходить до висновку, що вона підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Згідно ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити:

- відомості про вжиття заходів досудового регулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

- відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

- зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності);

- зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Тому позивачу необхідно зазначити ці відомості.

Також, позивачем, відповідно до п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України, не надано оригіналів акту про проживання та довідки про реєстрацію місця проживання і склад сім`ї позивача за адресою: АДРЕСА_1 , які є необхідним доказом для розгляду справи по суті. Даний факт унеможливлює відкриття провадження по справі.

Згідно з ч.1 та ч.2 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного та керуючись ст.185, ст.258 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання дружини до досягнення дитини трирічного віку - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання ухвали, інакше заяву вважати неподаною і повернути позивачеві.

Роз`яснити, якщо позивач, відповідно до ухвали суду, у встановлений строк виконає зазначені вище вимоги, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя: І. О. Кобеляцька-Шаховал
Справа № 2-7194/10
Провадження № 2-п/185/1/20
У Х В А Л А

16 липня 2020 року м. Павлоград

Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області в складі :

головуючого судді Гаврилова В.А.,

при секретареві Кириленко Л.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський акціонерний банк» про скасування заочного рішення по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський акціонерний банк» про припинення поруки

В С Т А Н О В И В :

Заявник звернувся до суду з заявою про скасування заочного рішення суду від 17.12.2010 року. Посилався на те, що суд не дав належної оцінки доказам по справі, не з`ясував фактичні обставини справи.

В судове засідання сторони не з`явились, представник заявника просив справу розглядати у режимі відеоконференції. Відеоконференція не відбулась.

Позивачка надала суду заяву про розгляд справи за її відсутністю.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до такого.

Заочним рішенням Київського районного суду міста Донецька від 17.12.2010 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до публічного акціонерного товариства «ВіЕЙБі банк» було визнано договір поруки від 28.11.2007 року укладеним між ОСОБА_1 та публічним акціонерного товариством «ВіЕЙБі банк» таким, що втратив чинність.

Доказів того що відповідачу не було направлено повідомлення про розгляд справи суду не надано.

Статтею 288 ЦПК України встановлено, що заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Статтею 76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Заявник не посилався на докази, які мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Викладене приводить суд до висновку, що підстави для скасування заочного рішення і призначення справи до розгляду в загальному порядку відсутні . У задоволенні заяви слід відмовити.

Посилання заявника на неповноту розгляду справи судом до уваги не приймаються так як це не є підставою для скасування заочного рішення.

На підставі вищевказаного, керуючись ст.ст. 76,288 ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В :

Заяву публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський акціонерний банк» про скасування заочного рішення по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський акціонерний банк» про припинення поруки - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заочне рішення може бути оскаржене до Дніпровського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі в 30 денний строк з дня проголошення даної ухвали апеляційної скарги.

Cуддя: В. А. Гаврилов
ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/3239/17
провадження № 2/753/3174/20
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(вступна та резолютивна частини)

"06" серпня 2020 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Мицик Ю.С.,

при секретарі Пугач Д.С.,

за участю представника відповідача 1 Власюка І.Т.

представника третьої особи 1 ОСОБА_1.,

інші учасники справи не з`явилися

розглянувши в порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до товариства з обмеженою відповідальністю «КОМПАНІЯ ЕКСПО-М», приватного акціонерного товариства «Страхова компанія Україна», треті особи: ОСОБА_3 , акціонерне товариство "ПРОСТО-страхування" про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, заподіяної джерелом підвищеної небезпеки, -

встановив:

Зважаючи на складність у викладенні повного тексту рішення суду, пов`язаного з потребою в його обґрунтуванні, на що може бути витрачений значний час, суд вважає за необхідне проголосити його вступну та резолютивну частини.

Повний текст рішення суду буде виготовлено протягом десяти днів.

Керуючись ст. 268 ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в:

Позовні вимоги задовольнити частково.

Стягнути з товариства з обмеженою відповідальністю «КОМПАНІЯ ЕКСПО-М» на користь ОСОБА_2 майнову шкоду в розмірі 1000 грн. , моральну шкоду в розмірі 7 000 грн. 00 коп. та судовий збір в розмірі 234 грн. 00 коп.

В решті вимог відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: ОСОБА_2 , адреса проживання: АДРЕСА_1 , р.н.о.к.п.п. НОМЕР_1 .

Відповідач 1: товариство з обмеженою відповідальністю «КОМПАНІЯ ЕКСПО-М», місцезнаходження: м. Вінниця, вул. Свердлова, 155, приміщення 178, .

Відповідач 2: приватне акціонерне товариство «Страхова компанія Україна», місцезнаходження: м. Київ, вул. Ревуцького, 42г, .

Третя особа: ОСОБА_3 , адреса проживання: АДРЕСА_2 .

Третя особа: акціонерне товариство "ПРОСТО-страхування", місцезнаходження: м. Київ, вул. Герцена, 10, .

СУДДЯ: МИЦИК Ю.С.
Справа №295/7501/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.07.2020 року м. Житомир

Суддя Богунського районного суду м. Житомира Кузнєцов Д.В., розглянувши матеріали заяви Комунального підприємства «Житомиртеплокомуненерго» Житомирської міської ради про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за послуги з централізованого опалення, -

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшла вказана заява, в якій заявник просить видати судовий наказ про стягнення з боржника заборгованості за надані послуги з централізованого опалення в сумі 26 622,90 грн. та судовий збір.

Як визначено ст. 256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки, що передбачено ст. 257 ЦК України.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 165 ЦПК України суддя відмовляє у видачі судового наказу, якщо з моменту виникнення права вимоги пройшов строк, який перевищує позовну давність, встановлену законом для такої вимоги, або пройшов строк, встановлений законом для пред`явлення позову в суд за такою вимогою.

Заявник просить стягнути з ОСОБА_1 заборгованість за надані послуги, яка утворилась за період з 01 січня 2015 року по 01 червня 2020 року, тобто за період, який перевищує строк позовної давності та з моменту виникнення права вимоги пройшов строк, що перевищує позовну давність, встановлену законом для такої вимоги.

Таким чином, наведені обставини вказують на наявність підстав для відмови у видачі судового наказу.

Згідно ч. 2 ст. 166 ЦПК України відмова у видачі судового наказу з підстави, передбаченої п. 5 ч. 1 ст. 165 цього Кодексу, унеможливлює повторне звернення з такою самою заявою. Заявник у цьому випадку має право звернутися з тими самими вимогами у позовному порядку.

Керуючись ст. 165 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у видачі судового наказу за заявою Комунального підприємства «Житомиртеплокомуненерго» Житомирської міської ради про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за послуги з централізованого опалення.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Богунський районний суд міста Житомира протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

«Роз`яснити, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки на апеляційне оскарження продовжуються на строк дії такого карантину».

Суддя Д.В. Кузнєцов
Справа №295/7489/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.07.2020 року м. Житомир

Суддя Богунського районного суду м. Житомира Кузнєцов Д.В., розглянувши матеріали заяви Комунального підприємства «Житомиртеплокомуненерго» Житомирської міської ради про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за послуги з централізованого опалення, -

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшла вказана заява, в якій заявник просить видати судовий наказ про стягнення з боржника заборгованості за надані послуги з централізованого опалення в сумі 18 143,36 грн. та судовий збір.

Як визначено ст. 256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки, що передбачено ст. 257 ЦК України.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 165 ЦПК України суддя відмовляє у видачі судового наказу, якщо з моменту виникнення права вимоги пройшов строк, який перевищує позовну давність, встановлену законом для такої вимоги, або пройшов строк, встановлений законом для пред`явлення позову в суд за такою вимогою.

Заявник просить стягнути з ОСОБА_1 заборгованість за надані послуги, яка утворилась за період з 01 січня 2016 року по 01 червня 2020 року, тобто за період, який перевищує строк позовної давності та з моменту виникнення права вимоги пройшов строк, що перевищує позовну давність, встановлену законом для такої вимоги.

Таким чином, наведені обставини вказують на наявність підстав для відмови у видачі судового наказу.

Згідно ч. 2 ст. 166 ЦПК України відмова у видачі судового наказу з підстави, передбаченої п. 5 ч. 1 ст. 165 цього Кодексу, унеможливлює повторне звернення з такою самою заявою. Заявник у цьому випадку має право звернутися з тими самими вимогами у позовному порядку.

Керуючись ст. 165 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у видачі судового наказу за заявою Комунального підприємства «Житомиртеплокомуненерго» Житомирської міської ради про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за послуги з централізованого опалення.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Богунський районний суд міста Житомира протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

«Роз`яснити, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки на апеляційне оскарження продовжуються на строк дії такого карантину».

Суддя Д.В. Кузнєцов
233 Справа № 233/3064/20
Костянтинівський міськрайонний суд Донецької області
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

16.07.2020 м. Костянтинівка

Суддя Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області Наумик О. О., розглянувши позовну заяву

Акціонерного товариства Комерційний Банк «Приватбанк» (01001, м. Київ, вул. Грушевського,1-Д) до

ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 )

«про стягнення заборгованості за Кредитним договором»,

В С Т А Н О В И В:

Акціонерне товариство Комерційний Банк «Приватбанк» у поданій ним до суду позовній заяві просить стягнути з ОСОБА_1 заборгованість за кредитним договором № б/н від 17.10.2008 у розмірі 130949,66 грн станом на 31.03.2020.

Позовна заява не дотримує вимог п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України, а саме не містить викладу тих обставин, в якому порядку були нараховані проценти у розмірі 127354,27 грн за період з 17.10.2008 по 01.09.2019, при тому, що розмір заборгованості за тілом кредиту складає 3595,39 грн, а також розміру процентної ставки, що була застосована для нарахування процентів, тобто формули та обґрунтованого розрахунку процентів, а також не містить зазначення доказів на підтвердження цих обставин.

Також, згідно зі ст.95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Проте додані до позовної заяви письмові докази надані в ксерокопіях, не засвідчених належним чином на предмет їх відповідності оригіналам, а саме: Розрахунок заборгованості за договором №б/н від 17.10.2008, укладений між ПриватБанком та ОСОБА_1 , станом на 31.03.2020; Виписка за договором № б/н станом на 09.04.2020; Довідка про надання кредитних карток за договором між АТ КБ «ПриватБанк» та ОСОБА_1 ; Довідка про зміну умов кредитування та обслуговування картки, оформленої на ОСОБА_1 (договір б/н); «Умови та правила надання банківських послуг»; ксерокопія паспорту відповідача.

За наведених обставин позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачеві строк для усунення недоліків.

Керуючись ст.185 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву Акціонерного товариства Комерційний Банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за Кредитним договором залишити без руху, надавши позивачеві для виправлення недоліків строк десять днів з дня отримання копії ухвали.

В разі неусунення недоліків у зазначений строк позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя