Справа № 405/3488/17
УХВАЛА

20.08.2020 Ленінський районний суд м. Кіровограда в складі:

головуючої судді - Шевченко І.М.

з участю секретаря - Фришко А.Ю.

представника позивача - адвоката Калінка-Бондар О.Б.

представника відповідача - адвоката Репело О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницький заяву представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Репело О.В. про відвід судді Шевченко І.М. у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя та зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю без укладення шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю подружжя, поділ спільного майна подружжя, -

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Ленінського районного суду м. Кіровограда перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя та зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю без укладення шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю подружжя, поділ спільного майна подружжя.

14.05.2020 року представником відповідача за первісним позовом ОСОБА_1 адвокатом Репело О.В. подано заяву про відвід судді Шевченко І.М. у справі, який мотивовано тим, що суддя Шевченко І.М. не може брати участь у даній справі, виходячи з наступного.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 02.10.2017 року за клопотанням сторін об`єднано в одне провадження справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про встановлення факту проживання однією сім`єю без укладення шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю подружжя, поділ спільного майна подружжя та справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 14.11.2017 року позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 в частині встановлення факту проживання однією сім`єю як чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, визнання квартири АДРЕСА_1 спільною сумісною власністю подружжя, поділу квартири АДРЕСА_1 та виділення йому 1/2 частини вказаної квартири залишено без розгляду за заявою ОСОБА_1 .

В ході розгляду справи ОСОБА_1 неодноразово подавав заяви про збільшення позовних вимог. Так, 27.09.2018 року надійшла заява ОСОБА_1 про збільшення позовних вимог, в якій він знову просив встановити факт проживання однією сім`єю як чоловіка та жінки без укладення шлюбу з березня 2010 року по 01 серпня 2014 року , в порядку поділу спільного майна подружжя визнати за ним право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_2 , визнати право на 1/2 частину будинку та право власності на 1/2 частину земельних ділянок по АДРЕСА_3 , стягнути з ОСОБА_2 на його користь грошову компенсацію 1/2 частини вартості автомобіля в сумі 1 199 209,80 грн., а також при поділі майна врахувати 1/2 частину боргу ОСОБА_2 в сумі 2 458 835 грн., який виник за послуги для завершення будівництва будинку та його облаштування.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 25.11.2019 року зустрічний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю без укладення шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю подружжя, поділ спільного майна подружжя залишено без розгляду з підстав повторної неявки позивача до суду без поважних причин відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, а в розгляді справи за позовом ОСОБА_2 оголошено перерву до 20.12.2019 року.

Не погоджуючись із зазначеною ухвалою суду, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати ухвалу суду першої інстанції, постановлену з порушенням норм процесуального права, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції. Розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, перевіривши законність і обгрунтованість оскаржуваного судового рішення колегія суддів своєю постановою від 29.04.2020 року задовольнила апеляційну скаргу ОСОБА_1 : скасувала ухвалу Ленінського районного суду м. Кіровограда від 25.11.2019 року та направила справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Задовольняючи апеляційну скаргу ОСОБА_1 , апеляційний суд зазначив, що суд першої інстанції дійшов безпідставного висновку про належне повідомлення позивача ОСОБА_1 про дату, час та місце розгляду справи за його позовом до ОСОБА_2 , а тому ухвала про залишення позову ОСОБА_1 без розгляду не можна визнати законною і обґрунтованою. Також, апеляційний суд відзначив, що за наявності підстав для залишення позову ОСОБА_2 без розгляду, суд цей позов не залишив без розгляду та відклав розгляд справи. Зокрема, перший раз через дві неявки підряд ОСОБА_2 та її представника в судові засідання 18.07.2019 року та 13.08.2019 року та вдруге, коли представник ОСОБА_2 залишила судове засідання 25.11.2019 року. Таким чином, апеляційний суд дійшов висновку, що фактично суд першої інстанції при наявності двох позовів про поділ майна подружжя, один позов залишив без розгляду, а по другому позову спір по суті не вирішив за наслідками неявки ОСОБА_1 та в розгляді цього позову оголосив перерву, тобто підійшов формально до вирішення позовів. Також, апеляційний суд відзначив, що районним судом було порушено принцип рівності усіх часників судового процесу перед законом та судом.

Отже, скасування Кропивницьким апеляційним судом ухвали Ленінського районного суду м. Кіровограда від 25.11.2019 року про залишення позову ОСОБА_1 без розгляду та разом з цим не залишення без розгляду позову ОСОБА_2 за наявності для цього підстав (друга неявка підряд в судове засідання та залишення судового засідання) викликає сумнів в неупередженості та об`єктивності судді Шевченко І.М., що може зашкодити всебічному, повному, неупередженому та об`єктивному розгляду даної справи, та порушує право ОСОБА_1 на справедливий судовий захист.

В судовому засіданні представник відповідача адвокат Репело О.В. підтримав подану заяву, представник позивача заперечувала проти заявленого відводу.

За наслідками розгляду вказаної заяви про відвід судді, заслухавши думку представника позивача та представника відповідача, суд дійшов висновку про необґрунтованість відводу.

Відповідно до ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який, зокрема, вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Відповідно до ч.1 ст.6, ч.1 ст.7 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу. Суди здійснюють правосуддя на основі Конституції і законів України та на засадах верховенства права. Кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним відповідно до закону.

В свою чергу, положеннями Цивільного процесуального кодексу України передбачено процесуальне право осіб, які беруть участь у справі, заявити відвід судді, в провадженні якого знаходиться справа, при цьому, підстави для відводу судді визначені ст.36 ЦПК України, за якими, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя (ч.ч.2, 3 ст.36 ЦПК України). Частина 5 вказаної статті вказує, що суддя, який брав участь у вирішенні справи, рішення в якій було в подальшому скасовано судом вищої інстанції, не може брати участь у розгляді заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду у цій справі.

Зокрема, судом відзначається, що заявлений представником відповідача відвід ґрунтується лише на незгоді з процесуальним рішенням судді, яке було скасоване судом апеляційної інстанції.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що, реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава - учасниця цієї Конвенції має право встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких - не допустити перетворення судового процесу у безладний рух.

Аналізуючи підстави заявленого представником відповідача відводу судді, суд зазначає, що останні зводяться до того, що нею раніше приймалось рішення по даній справі, яке було скасоване судом апеляційної інстанції, а справа направлена для продовження розгляду справи.

Відповідно до п.10 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 13.06.2007 року «Про незалежність судової влади» процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом, відповідно, незгода сторони з винесеним суддею судовим рішенням, а так само прийняття суддею процесуальних рішень, розгляд суддею клопотань сторін по справі, не може бути підставою для відводу судді, а має наслідком право сторони на апеляційне та касаційне оскарження судового рішення в порядку, визначеному положеннями ЦПК України.

У висновку № 3 Консультативної ради європейських суддів щодо принципів та правил, які регулюють професійну поведінку суддів, зокрема, питання етики, несумісної поведінки та безсторонності, зазначено, що за загальним принципом судді повинні персонально бути повністю звільненими від відповідальності стосовно претензій, що пред`являються їм у зв`язку з добросовісним здійсненням ними своїх функцій. Судові помилки щодо юрисдикції чи процедури судового розгляду і визначенні чи застосуванні закону, здійсненні оцінки свідчень повинні вирішуватися за допомогою апеляції.

Частиною 2 ст.126 Конституції України визначено гарантії незалежності і недоторканності суддів, згідно з якими, вплив на суддів у будь-який спосіб забороняється, що означає заборону будь-яких дій стосовно суддів незалежно від форми їх прояву з боку державних органів, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб, установ, організацій, громадян та їх об`єднань, юридичних осіб з метою перешкодити виконанню суддями професійних обов`язків чи схилити їх до винесення неправосудного рішення. Заборона впливу на суддів у будь-який спосіб поширюється на весь час обіймання ними посади судді.

Відповідно до ч. 3 ст. 40 ЦПК України, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У такому випадку вирішення питання про відвід судді здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

З огляду на викладене вище, суд зупиняє провадження у даній справі і передає заяву про відвід до канцелярії суду для визначення на підставі ч.1 ст.33 ЦПК України автоматизованою системою документообігу суду судді, який буде розглядати дану заяву про відвід.

Керуючись ч. 3 ст. 40 ЦПК України, суд ,-

У Х В А Л И В:

Зупинити провадження у цивільній справі № 405/3488/17, провадження № 2/405/836/17 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя та зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю без укладення шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю подружжя, поділ спільного майна подружжя.

Передати заяву про відвід судді Шевченко І.М., яка подана представником відповідача ОСОБА_1 адвокатом Репело О.В.по цивільній справі № 405/3488/17, провадження № 2/405/836/17 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя та зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю без укладення шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю подружжя, поділ спільного майна подружжя до канцелярії Ленінського районного суду м. Кіровограда для визначення автоматизованою системою документообігу суду та на підставі ч.1 ст. 33 ЦПК України, судді, який буде вирішувати питання про відвід судді.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання.

Суддя Ленінського

районного суду

м. Кіровограда Ірина Миколаївна Шевченко