1Справа № 335/4715/20 2-з/335/55/2020
УХВАЛА
про відмову у забезпеченні позову
5 червня 2020 р. суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя Соболєва І.П., розглянувши в порядку письмового провадження в приміщенні суду за адресою: м. Запоріжжя, вул. Перемоги, 107-б, заяву ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 про забезпечення позову,
04.06.2020 до Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя надійшла заява ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 про забезпечення позову, в якій заявник просить суд заборонити вчиняти будь-які реєстраційні дії відносно однокімнатної квартири АДРЕСА_1 до набрання законною сили рішенням в цивільній справі. Заява мотивована тим, що позивач має намір подати позов про визнання електронних торгів недійсними щодо квартири, яка належить ОСОБА_1 . Зазначає, що в разі невжиття заходів забезпечення позову захист прав позивача буде неможливим, оскільки право власності на житло перейде до іншої особи.
Відповідно до приписів ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається без повідомлення учасників справи у їх відсутність.
Вивчивши заяву про забезпечення позову та доданих до неї матеріалів, суд дійшов таких висновків.
За частиною першою статті 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 ЦПК України заходів забезпечення позову.
Відповідно до частини другої цієї ж статті, забезпечення позову допускається на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.
За пунктом 2 частини першої статті 150 ЦПК України позов забезпечується забороною вчиняти певні дії.
Відповідно до частини третьої 150 ЦПК України заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.
Згідно з роз`ясненнями, які містяться у пункті 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 № 94 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. При встановленні зазначеної відповідності слід враховувати, що вжиті заходи не повинні перешкоджати господарській діяльності юридичної особи або фізичної особи, яка здійснює таку діяльність і зареєстрована відповідно до закону як підприємець. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів. Наприклад, обмеження можливості господарюючого суб`єкта користуватися та розпоряджатися власним майном іноді призводить до незворотних наслідків.
Як свідчить заява про забезпечення позову ОСОБА_1 має намір подати позов про визнання електронних торгів недійсними щодо квартири АДРЕСА_1 .
У заяві про забезпечення позову ОСОБА_1 посилається на те, що в разі невжиття заходів забезпечення позову захист прав позивача буде неможливим, оскільки право власності на житло перейде до іншої особи.
Однак, заявник у заяві про забезпечення позову не навів обставин в обґрунтування того, що невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він має звернувся до суду, оскільки предметом позову, якій заявник має намір пред`явити, буде визнання недійними електронних торгів, а не право власності щодо житлового приміщення.
Також, відповідно до рішення Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 07.03.2014, 08.06.2007 між акціонерним товариством «Індустріально-експортний банк» правонаступником якого є публічне акціонерне товариство «Креді Агріколь банк» та ОСОБА_1 в забезпечення виконання зобов`язань, передбачених кредитним договором був укладений договір іпотеки № 50. Згідно з п. 1.1 договору іпотеки предметом цього договору є нерухоме майно, яке за згодою сторін служить для забезпечення зобов`язань які взяв на себе іпотекодавець по кредитному договору № 498/700921 від 08.06.2007. Під іпотеку іпотекодавцем передається належна йому квартира, що знаходиться у АДРЕСА_2 , яка складається з однієї кімнати житловою площею 19,0 кв.м.
Отже, заборона вчиняти будь-які реєстраційні дії відносно однокімнатної квартири АДРЕСА_1 до набрання законної сили рішення у справі буде перешкоджати нормальній господарській діяльності публічного акціонерного товариства «Креді Агріколь Банк», як іпотекодержателя, та може порушити його права.
Крім того, суд звертає увагу, що способом забезпечення позову заявник визначив заборону вчиняти певні дії невизначеному колу осіб.
Зазначені обставини доводять неспівмірність вимог заяви про забезпечення позову із тими позовними вимогами, що підлягатимуть розгляду місцевим загальним судом за позовною заявою, яку заявник має намір пред`явити.
Таким чином, суд вважає заяву про забезпечення позову необґрунтованою та передчасною, з огляду на що у її задоволенні слід відмовити.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 149154, 157, 260, 273 ЦПК України, суд
Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 про забезпечення позову.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги до Запорізького апеляційного суду через Орджонікідзевський районний суд міста Запоріжжя в 15-денний строк з дня її постановлення.

Учасник справи, якому повна ухвала не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 15 днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Відповідно до п. 3 р. ХІІ «Прикінцеві положення» ЦПК України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), процесуальні строки щодо апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги продовжуються на строк дії такого карантину.

Суддя І.П. Соболєва