Провадження № 2/185/1389/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 квітня 2020 року м. Павлоград

Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді: Бондаренко В.М.,

за участю секретаря: Данильченко Ю.О.,

розглянувши у відкритому заочному судовому засіданні в м. Павлограді Дніпропетровської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Донецької міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Шоста донецька державна нотаріальна контора, про визнання права власності,

В С Т А Н О В И В :

У грудні 2019 року ОСОБА_1 , ОСОБА_2 звернулися до суду з позовною заявою до Донецької міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Шоста донецька державна нотаріальна контора, про визнання права власності, в якій просили суд визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/3 частку квартири АДРЕСА_1 ; визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/3 частку квартири АДРЕСА_1 у порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ; визнати за ОСОБА_2 право власності на 1/3 частку квартири АДРЕСА_1 .

В обґрунтування заявленого позову позивачі зазначили, що вони є власниками (по 1/3 частці) квартири АДРЕСА_1 . Власником 1/3 частки квартири АДРЕСА_1 була ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . ОСОБА_1 є спадкоємцем після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 матері ОСОБА_3 , тому, у встановлений законом строк, а саме 17 червня 2014 року вона звернулася до Шостої донецької державної нотаріальної контори, яка на той час знаходилася у м. Донецьку, із заявою про прийняття спадщини після померлої матері, однак свідоцтво про право на спадщину за законом не отримала, у зв`язку з проведенням антитерористичної операції. Крім того, разом із заявою про прийняття спадщини нотаріусу було надано оригінал правовстановлюючого документу на квартиру АДРЕСА_1 , а саме свідоцтво про право власності на житло від 10 грудня 1998 року, видане Комісією по приватизації Ясинуватського відділу Донецької залізниці. Після звернення 08.04.2017 року до Шостої донецької державної нотаріальної контори, із заявою про прийняття спадщини за законом після смерті матері, ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_5 року було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, у зв`язку з неможливістю встановити факт прийняття спадщини спадкоємицею ОСОБА_1 , оскільки спадкова справа № 309/2014, заведена щодо спадщини після смерті ОСОБА_3 , залишилася у приміщенні Шостої донецької державної нотаріальної контори у м. Донецьку, тобто на території, що не контролюється українською владою, у зв`язку з чим, у державного нотаріуса відсутній доступ до будь-яких документів спадкової справи. У зв`язку з тим, що ОСОБА_1 не може отримати свідоцтво про право власності на спадщину після померлої матері, вона змушена звернутися до суду за захистом своїх прав. Крім того, у зв`язку з втратою свідоцтва про право власності на житло від 10 грудня 1998 року, виданого Комісією по приватизації Ясинуватського відділу Донецької залізниці, позивачі позбавлені права реалізувати свої правомочності власників нерухомого майна.

У судове засідання представник позивачів не з`явилася, надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримує у повному обсязі та просить суд їх задовольнити на підставах, зазначених у позові, не заперечує проти ухвалення заочного рішення.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, не повідомив суд про причини неявки, хоча був належним чином повідомлений про день та час розгляду справи.

Представник третьої особи у судове засідання не з`явився, не повідомив суд про причини не явки, був належним чином повідомлений про день та час розгляду справи.

Суд, на підставі ст. 281 ЦПК України, ухвалив розглядати справу заочно.

Суд, вивчивши матеріали цивільної справи, вважає що заявлений позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Статтею 263 ЦПК України зазначено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Згідно зі ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: 1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3) які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; 4) яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; 5) чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; 6) як розподілити між сторонами судові витрати; 7) чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; 8) чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову.

Відповідно до вимог статті 328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів; право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Судом по справі встановлено, що на підставі свідоцтва про право власності на житло від 10 грудня 1998 року, виданого Комісією по приватизації Ясинуватського відділу Донецької залізниці, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 є власниками (по 1/3 частці) квартири АДРЕСА_1 . Власником 1/3 частки квартири АДРЕСА_1 була ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - діти померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 є спадкоємцями першої черги. ОСОБА_3 не бажає приймати спадщину, про що надав відповідну заяву. ОСОБА_1 , як єдина спадкоємиця після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 матері ОСОБА_3 , у встановлений законом строк, а саме 17 червня 2014 року звернулася до Шостої донецької державної нотаріальної контори, яка на той час знаходилася у м. Донецьку, із заявою про прийняття спадщини після померлої матері, однак свідоцтво про право на спадщину за законом не отримала, у зв`язку з проведенням антитерористичної операції. Крім того, разом із заявою про прийняття спадщини нотаріусу було надано оригінал правовстановлюючого документу на квартиру АДРЕСА_1 , а саме свідоцтво про право власності на житло від 10 грудня 1998 року, видане Комісією по приватизації Ясинуватського відділу Донецької залізниці. Після звернення 08.04.2017 року до Шостої донецької державної нотаріальної контори, із заявою про прийняття спадщини за законом після смерті матері, ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_5 року було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, у зв`язку з неможливістю встановити факт прийняття спадщини спадкоємицею ОСОБА_1 , оскільки спадкова справа № 309/2014, заведена щодо спадщини після смерті ОСОБА_3 , залишилася у приміщенні Шостої донецької державної нотаріальної контори у м. Донецьку, тобто на території, що не контролюється українською владою, у зв`язку з чим, у державного нотаріуса відсутній доступ до будь-яких документів спадкової справи.

Крім того, у зв`язку з втратою свідоцтва про право власності на житло від 10 грудня 1998 року, виданого Комісією по приватизації Ясинуватського відділу Донецької залізниці, позивачі позбавлені права реалізувати свої правомочності власників нерухомого майна.

Відповідно до ст. 392 ЦК України, власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), як зазначено у статті 1216 ЦК України.

Стаття 1217 ЦК України встановлює, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст. 1218 ЦК України).

Відповідно до статті 1256 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

Стаття 1261 ЦК України передбачає, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Стаття 1297 ЦК України встановлює обов`язок спадкоємця звернутися за свідоцтвом про право на спадщину на нерухоме майно.

Згідно п. 23 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», свідоцтво про право власності на спадок видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадок в порядку встановленим цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформлені права на спадок особа може звернутись в суд за правилами позовного провадження.

У зв`язку з тим, що позивачами було доведено той факт, що їм на підставі свідоцтва про право власності на житло від 10 грудня 1998 року, виданого Комісією по приватизації Ясинуватського відділу Донецької залізниці, на праві приватної власності належить квартира АДРЕСА_1 , по 1/3 частці кожному, а також встановлено, що позивач ОСОБА_1 є єдиним спадкоємцем за законом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , якій на праві власності належала 1/3 частина квартири АДРЕСА_1 , суд вважає, що позовні вимоги позивача доведені матеріалами справи, обґрунтовані та підлягають задоволенню у повному обсязі.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 89, 141, 259, 263, 264, 265, 280-284, 352, 354, 355 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Донецької міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Шоста донецька державна нотаріальна контора, про визнання права власності - задовольнити у повному обсязі.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , право власності на 1/3 частку квартири АДРЕСА_1 .

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , право власності на 1/3 частку квартири АДРЕСА_1 у порядку спадкування за законом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 матері ОСОБА_3 .

Визнати за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , право власності на 1/3 частку квартири АДРЕСА_1 .

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Відповідно до п.п. 15.5 п. 15 ч. 1 розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи через Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Згідно пункту 3 Прикінцевих положень ЦПК України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

Суддя В.М. Бондаренко