Справа № 639/3150/20
Провадження № 2/639/1210/20
24 червня 2020 року м. Харків
Жовтневий районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді Гаврилюк С. М.,
секретар судового засідання Пивоварова Т. В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові цивільну справу № 639/3150/20 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів,
ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , в якому просить розірвати шлюб між сторонами, зареєстрований 10.06.2016 у Жовтневому районному у місті Харкові відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції, актовий запис № 143; стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання малолітньої доньки ОСОБА_3 , 2016 р.н., в розмірі 2500 грн, щомісячно, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи стягнення з травня 2020 року і до повноліття дитини.
Від шлюбу сторони мають малолітню дитину ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживає разом з позивачем та знаходиться на її повному утриманні.
Позивач в обґрунтування своїх вимог посилається на те, що підставою для розірвання шлюбу є ті обставини, що у подружжя відсутні спільні інтереси, наявні різні погляди на життя, відсутнє взаєморозуміння. Сторони втратили почуття любові та поваги один до одного.
Спільного господарства позивач з відповідачем не ведуть.
Спорів майнового характеру та щодо місця проживання дитини наразі немає.
ОСОБА_1 вважає, що подальше спільне життя та збереження шлюбу неможливі.
Окрім того, позивач зазначає, що відповідач в добровільному порядку коштів на утримання їхньої дитини не надає та враховуючи, що ОСОБА_2 не має офіційних доходів, є здоровою, працездатною людиною, то аліменти на утримання дитини необхідно стягувати в твердій грошовій сумі в розмірі 2500,00 грн.
Позивач подала заяву, у якій підтримала свої позовні вимоги у повному обсязі, просила задовольнити та розглядати справу за її відсутності та в заочному порядку, а також просила після розірвання шлюбу залишити їй шлюбне прізвище.
Належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи відповідач у судове засідання не з`явився, в порушення ч. 3 ст. 131 ЦПК України про причини неявки суд не повідомив, відзив не подавав.
Відповідно до ч. 2 ст. 43 ЦПК України особи, які беруть участь у справі, зобов`язані, зокрема, сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи та виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.
Частиною 3 ст. 131 ЦПК України передбачено, що у разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.
Згідно статті 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Суд, зі згоди позивача, ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, у відповідності до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, судом не здійснювалося.
Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.
Виходячи з вимог ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
З матеріалів справи вбачається, що 10 червня 2016 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_4 укладено шлюб, актовий запис № 143, зареєстрований Жовтневому районному у місті Харкові відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, що підтверджується відповідним свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 (а.с. 19).
Частиною 3 ст. 105 СК України передбачено, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до ст. 110 СК України.
Відповідно ст. 110 СК України шлюб скасовується в судовому порядку, якщо буде встановлено, що подальше спільне проживання чоловіка й жінки із збереженням родини неможливо.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про те, що позов підлягає задоволенню, оскільки судом встановлено, що подальше спільне життя подружжя і зберігання шлюбу неможливе, сім`я існує лише формально, єдиний сімейний бюджет відсутній, сторони не підтримують шлюбно-сімейні стосунки, втратили один до одного почуття любові та поваги.
Зі свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 , виданого Жовтневим районним у місті Харкові відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області 10.06.2016, вбачається, що при одруженні позивач змінила дошлюбне прізвище « ОСОБА_5 » на прізвище чоловіка « ОСОБА_6 » (а.с. 19). При цьому, відповідно до статті 113 Сімейного кодексу України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Оскільки позивач проситьзалишити їй прізвище « ОСОБА_6 », суд вважає за необхідне після розірвання шлюбу залишити шлюбне прізвище позивача - « ОСОБА_6 ».
Відповідно ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Таким чином, на користь позивача підлягає стягненню з відповідача сплачений судовий збір за вимоги про розірвання шлюбу в сумі 840,80 грн.
Окрім того, позивач просить стягнути з відповідача аліменти на утримання їхньої спільної дитини.
Так, судом встановлено, що батьками малолітньої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , виданою 19.10.2016 Жовтневим районним у місті Харкові відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції, актовий запис № 589 (а.с. 13).
Дитина проживає з позивачем та повністю знаходиться на її утриманні, відповідач матеріальної допомоги не надає.
Крім того, стаття 8 Закону України «Про охорону дитинства» визначає, що кожна дитина має право на рівень життя, достатній для її фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного і соціального розвитку. Батьки несуть відповідальність за створення умов, необхідних для всебічного розвитку дитини, відповідно до законів України.
Відповідно до ст.ст. 180, 181, 182 Сімейного Кодексу України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина. Розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.
Законом України «Про Державний бюджет на 2020 рік» встановлено прожитковий мінімум для дітей віком до 6 років: з 1 січня 2020 року - 1779 гривень, з 1 липня - 1859 гривень, з 1 грудня - 1921 гривня.
Таким чином, розмір аліментів на дитину не може бути меншим ніж 889,50 грн, а з 1 липня 929,50 грн.
Відповідно до частин 1, 2 ст. 184 Сімейного Кодексу України, суд за заявою одержувача визначає розмір аліментів у твердій грошовій сумі. Розмір аліментів, визначений судом або домовленістю між батьками у твердій грошовій сумі, щорічно підлягає індексації відповідно до закону, якщо платник і одержувач аліментів не домовилися про інше. За заявою одержувача аліментів індексація може бути здійснена судом за інший період.
Згідно ст. 191 Сімейного Кодексу України, аліменти на дитину присуджуються за рішенням суду від дня пред`явлення позову.
Суд, відповідно до ч. 1 ст. 182 СК України при визначенні розміру аліментів, враховуючи стан здоров`я та матеріальне становище відповідача і дитини, вважає за необхідне позов задовольнити та стягувати з відповідача на користь позивача на утримання малолітньої доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , аліменти в твердій грошовій сумі у розмірі 2500 грн щомісячно, з подальшою індексацією відповідно до закону, починаючи з дня подачі позову до досягнення дитиною повноліття ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Згідно до п. 1 ч. 1 ст. 430 ЦПК України суд допускає негайне виконання рішень у справах про стягнення аліментів у межах суми платежу за один місяць.
Відповідно з положеннями ст. 141 ЦПК України судовий збір за вимоги про стягнення аліментів у розмірі 840,80 грн підлягає стягненню з відповідача в дохід держави.
Керуючись ст.ст. 6, 7, 12, 13, 43, 76, 81, 82, 89, 131, 141, 142, 200, 206, 247, 258, 259, 263-265ЦПК України, ст.ст. 104, 105, 110, 112 Сімейного Кодексу України, суд
Розірвати шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , зареєстрований 10.06.2016 у Жовтневому районному у місті Харкові відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис № 143.
Після розірвання шлюбу залишити позивачеві прізвище « ОСОБА_6 ».
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 витрати по сплаті судового збору у розмірі 840 (вісімсот сорок) грн 80 коп.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 на утримання малолітньої доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , аліменти в твердій грошовій сумі у розмірі 2500 (дві тисячі п`ятсот) грн щомісячно, з подальшою індексацією відповідно до закону, починаючи стягнення з 25.05.2020 до досягнення дитиною повноліття ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Допустити негайне виконання рішення суду у межах суми платежу за один місяць - 2500 грн.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому Цивільно-процесуальним законодавством.
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , адреса місця реєстрації: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_4 , адреса місця реєстрації: АДРЕСА_2 .

Повне рішення складено 24.06.2020.

Веб-адреса цього документу у Єдиному державному реєстрі судових рішень http://reyestr.court.gov.ua/ з посиланням на номер справи.

Суддя С. М. Гаврилюк