Справа № 143/362/20
23.06.2020 року м. Погребище
Погребищенський районний суд Вінницької області в складі:
головуючого судді Бойка А. В.,
з участю секретаря Мельніченко Т. Б.,
розглянувши у судовому засіданні в приміщенні Погребищенського районного суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-
31 березня 2020 року до суду заявлено позов ОСОБА_1 , в якому він вимагає розірвати шлюб між ним і відповідачкою, ОСОБА_2 зареєстрований 13 листопада 2019 року Виконавчим комітетом Розкопанської сільської ради Погребищенського району Вінницької області, актовий запис № 4, вказуючи, що причини, які спонукають його наполягати на розірванні шлюбу, є обґрунтованими і подальше спільне життя його із відповідачкою, як подружжя та збереження шлюбу суперечитиме їхнім інтересам. А також надавати їм строк для примирення не потрібно. Від шлюбу дітей не мають.
Позивач, ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, проте через канцелярію подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутності, просив позовні вимоги задовольнити в повному обсязі, не заперечував проти заочного розгляду справи, а судові витрати залишити за ним. (а. с. 22)
Відповідачка, ОСОБА_2 будучи належним чином повідомлена про місце та час розгляду справи в судове засідання не з`явилася, повідомлення про причини своєї неявки, відзиву на позовну заяву та заяву про розгляд справи за її відсутності до суду не надіслала, в силу чого, суд не вбачає підстав для відкладення розгляду справи та вважає за можливе вирішити справу на підставі наявних у ній даних та доказів, що регламентується ч. 4 ст. 223 ЦПК України. (а.с. 11, 21).
В силу ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Відповідно до ч. 3 ст. 105 Сімейного Кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, беручи до уваги вимоги ст. 110 Сімейного Кодексу.
Згідно зі ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.
З`ясувавши позицію позивача та дослідивши матеріали справи, суд уважає за необхідне постановити рішення про розірвання шлюбу, оскільки в судовому засіданні встановлено, що сім`я сторін розпалася остаточно і збереження шлюбу буде суперечити інтересам одного із них, а тому шлюб необхідно розірвати на підставі ст. ст. 110, 112 Сімейного Кодексу України, як такий, що буде суперечити інтересам одного із них.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України, суд вирішує питання про розподіл судових витрат. Однак позивач не бажає стягнення судових витрат з відповідачки, тому суд вирішує їх залишити за позивачем.
На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 110, 112, 113 Сімейного Кодексу України, ст. ст. 12, 13, 223, 247, 263, 265, 281, 282, 284 ЦПК України, п. 3 розділу ХІІ «Прикінцеві положення» ЦПК України, суд,-
Шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 і ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований 13 листопада 2019 року Виконавчим комітетом Розкопанської сільської ради Погребищенського району Вінницької області, актовий запис № 4 - розірвати.
Судові витрати залишити за позивачем.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за заявою про перегляд заочного рішення відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня отримання його копії.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана безпосередньо до Вінницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з часу його проголошення.
Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки щодо апеляційного оскарження продовжуються на строк дії такого карантину.
Суддя