Справа № 309/2175/20
Провадження № 2/309/1318/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 грудня 2020 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

у складі: головуючого-судді Лук`янової О.В.

за участю: секретаря судового засідання Гаклик Л.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Хуст цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про збільшення розміру аліментів, що стягуються на утримання неповнолітньої дитини,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач, посилаючись на те, що:

-з відповідачем вони перебували у шлюбі з 11 листопада 2003 року до 14 лютого 2008 року;

-від шлюбу вони мають неповнолітню доньку - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

-за рішенням Хустського районного суду від 18 лютого 2014 року з відповідача на її користь стягнуто аліменти на утримання неповнолітньої дитини в сумі 600грн. щомісячно;

-за рішенням того ж суду від 15 листопада 2017 року розмір стягуваних аліментів було збільшено до суми 1000грн. щомісячно;

-з часу ухвалення останнього судового рішення про розмір аліментів на утримання дитини її матеріальне становище змінилось у зв`язку з розвитком кризових явищ у країні, загальним подорожчанням рівня життя через підвищення цін на комунальні послуги, товари першої необхідності, продукти харчування, медикаменти, транспортні послуги, поширенням сегменту платних послуг;

-також витрати на утримання, виховання та розвиток здібностей доньки збільшилися у зв`язку з її дорослішанням;

-розмір аліментів - 1000грн. не відповідає навіть мінімальному гарантованому розміру аліментів на утримання дитини відповідного віку;

-досягнути домовленості з відповідачем щодо збільшення розміру аліментів на утримання дитини не вдається, оскільки відповідач уникає будь-якого спілкування як з нею, так і з донькою;

-вона вважає за можливе збільшити розмір стягуваних з відповідача аліментів на утримання доньки хоча б до 1800грн. на місяць, при тому, що мінімальний розмір аліментів на дітей такого віку становить на теперішній час 1159грн. на місяць;

-у 2008 році у зв`язку з розірванням шлюбу з ОСОБА_2 вона змінила прізвище на дошлюбне - « ОСОБА_4 »;

-5 травня 2017 року вона уклала шлюб з ОСОБА_5 , у зв`язку з чим змінила прізвище з « ОСОБА_4 » на «ОСОБА_1»,

звернулася до суду з позовом та просить: збільшити розмір аліментів, стягуваних з відповідача на підставі рішення Хустського районного суду від 15 листопада 2017 року, та стягнути з відповідача на її користь аліменти на утримання неповнолітньої доньки - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в твердій грошовій сумі 1800грн., що мають сплачуватися щомісячно, до досягнення донькою повноліття, та підлягають індексації відповідно до закону.

В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явилася, надавши до суду клопотання /а.с.22/, згідно якого позовні вимоги підтримала, просила їх задовольнити та просила розглянути справу у її відсутність.

Відповідач ОСОБА_2 та його представник ОСОБА_6 в судове засідання не з`явилися. Представник відповідача ОСОБА_6 надав до суду заяву /а.с.38/, згідно якої позовні вимоги визнав частково та просив розглянути справу у його відсутності та у відсутності відповідача. Крім того, відповідачем було подано до суду відзив на позовну заяву /а.с.24-26/, згідно якого він пояснив, що:

-твердження позивача щодо його заробітку за кордоном не відповідають дійсності, оскільки він працює на території Україні - в ТОВ «Райснер унд Вольфф Україна», на посаді оператора з виробництва деревної маси, а його місячний дохід становить - 5200грн.;

-він є інвалідом 2 групи, що підтверджується посвідченням, серії НОМЕР_1 ;

-18 жовтня 2014 року він зареєстрував шлюб з ОСОБА_7 , від якого вони мають трьох неповнолітніх дітей: ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка також є інвалідом з дитинства, ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ;

-всі діти, в тому числі і дружина, яка перебуває у відпустці по догляду за дитиною, знаходяться на його утриманні;

-він згідний сплачувати аліменти на утримання неповнолітньої доньки - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

Ніяких інших заяв та клопотань від учасників справи до суду не надходило.

Процесуальні дії /забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження/ у справі не проводилися.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України: у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

За таких обставин суд вважає, що справу можливо вирішити у відсутності позивача, відповідача та представника відповідача, без фіксування судового процесу.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню частково з наступних підстав.

В судовому засіданні встановлено, що сторони перебували в зареєстрованому шлюбі, який між ними було розірвано 14 лютого 2008 року, після державної реєстрації розірвання шлюбу позивачу присвоєно прізвище - « ОСОБА_4 » /а.с.7/.

Від шлюбу сторони мають неповнолітню дитину - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 /а.с.6/, яка проживає з позивачем та знаходиться на її утриманні /а.с.11-12/.

5 травня 2017 року позивач ОСОБА_11 уклала шлюб з ОСОБА_5 , у зв`язку з чим змінила прізвище з « ОСОБА_4 » на « ОСОБА_1 » /а.с.10/.

Рішенням Хустського районного суду від 18 лютого 2014 року з відповідача було вирішено стягнути на користь позивача аліменти на утримання неповнолітньої дитини - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в твердій грошовій сумі по 600грн. щомісячно, до досягнення дитиною повнолітнього віку /а.с.8/.

Рішенням Хустського районного суду від 15 листопада 2017 року було визначено розмір аліментів, що підлягають стягненню з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_13 для утримання неповнолітньої доньки - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у твердій грошовій сумі - в розмірі 1000грн. щомісячно, до досягнення дитиною повнолітнього віку /а.с.8-9/.

Відповідач ОСОБА_2 з 18 жовтня 2014 року перебуває у шлюбі з ОСОБА_7 /а.с.28/, від якого має на утриманні трьох неповнолітніх дітей: ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_4 /а.с.34-36/.

Неповнолітня дитина відповідача - ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є інвалідом дитинства /а.с.37/.

Сам відповідач ОСОБА_2 також є інвалідом 2-ої групи по загальному захворюванню /а.с.31/.

Відповідач ОСОБА_2 та його дружина - ОСОБА_7 мають право на пільги, передбачені законодавством України для багатодітних сімей /а.с.33/.

Відповідач ОСОБА_2 офіційно працює в ТОВ «Райснер унд Вольфф Україна» на посаді оператора з виробництва деревної маси з трісок з 21 березня 2018 року по теперішній час, його місячний дохід становить - 5200грн. /а.с.29/.

Відповідно до ст.192 СК України: розмір аліментів, визначений за рішенням суду або домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст.81 ЦПК України: кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Дослідивши рішення Хустського районного суду від 15 листопада 2017 року, суд констатує, що на теперішній час у відповідача ОСОБА_2 змінився матеріальний стан, погіршилось його здоров`я, тобто змінилися обставини, які мали місце при ухваленні Хустським районним судом рішення від 15 листопада 2017 року:

-у відповідача змінилася група інвалідності - він став інвалідом 2-ої групи /тоді він був інвалідом 3-ої групи/;

-у відповідача в шлюбі народилася третя дитина - ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ;

-його дружина - ОСОБА_7 не має можливості працювати, оскільки доглядає дитину у віці до 3-х років;

-відповідач з 21 березня 2018 року по теперішній час офіційно працює в ТОВ «Райснер унд Вольфф Україна» на посаді оператора з виробництва деревної маси з трісок його місячний дохід становить - 5200грн..

Позивач ОСОБА_1 не надала суду ніяких доказів про обставини, які враховуються при збільшенні розміру аліментів у відповідності до ст.192 СК України: зміна її матеріального або сімейного стану, погіршення її здоров`я та інші випадки, передбачені цим Кодексом.

Але при цьому суд враховує те, що, відповідно до ч.3 ст.82 ЦПК України: обставини, визнані судом загальновідомими, не потребують доказування.

Неповнолітній дитині сторін на теперішній час виповнилося 16 років, а тому вона має потреби у достатньому матеріальному забезпеченні. Загальновідомою є та обставина, що економіко-фінансова обстановка у державі є нестабільною та такою, де постійно має місце підвищення вартості життя. Хоч держава і визначила мінімально прожитковий мінімум, але такий за високих цін на товари споживання є далеко не достатнім для дитини відповідного віку. За цих обставин, суд погоджується з тим, що витрати позивача на утримання дитини, якій виповнилося 16 років, є значно вищими, ніж вона їх може забезпечити /харчування, одягання, лікування, забезпечення розумового, духовного, морального і соціального розвитку/. А звідси, дані обставини не підлягають доказуванню, оскільки вони є природними потребами.

Крім того, суттєво збільшився розмір прожиткового мінімуму для дітей віком від 6 до 18 років в період часу з 15 листопада 2017 року /день ухвалення Хустським районним судом рішення про збільшення розміру аліментів з відповідача на користь позивача на утримання неповнолітньої дитини - 1000грн. щомісячно, до досягнення дитиною повноліття/, коли прожитковий мінімум був встановлений 1777грн., до теперішнього часу, коли прожитковий мінімум на дитину віком від 6 до 18 років встановлено у розмірі 2395грн.. Ця обставина є також загальновідомою, а тому не підлягає доказуванню.

А тому, на підставі вищевикладеного суд дійшов до висновку, що в судовому засіданні також встановлено факт погіршення матеріального стану позивача.

Але, враховуючи принцип розумності та справедливості, з урахуванням того, що:

-обов`язок утримувати дитину до досягнення нею повноліття покладається на обох батьків, тобто в рівних частках як на відповідача, так і на позивача;

-позивач не надала суду ніяких пояснень та доказів свого заробітку /доходу/;

-відповідно до Закону України «Про державний бюджет України на 2020 рік»: для дітей віком від 6 до 18 років встановлено прожитковий мінімум: з 1 грудня до 31 грудня 2020 року - 2395грн.;

-мінімальний рекомендований розмір аліментів на кожну дитину віком від 6 до 18 років становить розмір прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку /тобто на теперішній час - 2395грн./;

-відповідач є інвалідом 2-ої групи;

-у відповідача в теперішній час є на утриманні троє неповнолітніх дітей та дружина, яка не має можливості працювати, оскільки доглядає дитину у віці до 3-х років;

-відповідач офіційно працевлаштований та його щомісячний дохід складає суму 5200грн.,

суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги в частині розміру аліментів, до якого необхідно їх збільшити, слід задовольнити частково, змінивши розмір стягуваних аліментів, встановлений рішенням Хустського районного суду від 15 листопада 2017 року, та стягувати в подальшому з відповідача на користь позивача аліменти у розмірі 1500грн. щомісячно, до досягнення дитиною повноліття.

На думку суду ніяких причин, які б перешкоджали відповідачу сплачувати на користь позивача аліменти у збільшеному розмірі, не встановлено.

Крім того, на підставі ст.141 ЦПК України, суд стягує з відповідача на користь держави судові витрати у вигляді судового збору у розмірі 840грн.80коп., від сплати якого позивач звільнена.

Відповідно до абз.4 п.23 Постанови Пленуму Верховного Суду України №3 від 15.05.2006 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів»: у новому розмірі аліменти сплачуються з дня набрання рішенням законної сили.

Керуючись ст.12, 13, 81, 82, 247ч.2, 258-259, 263-265, 268, 273, 354-355 ЦПК України, ст.192 СК України, Законом України «Про державний бюджет України на 2021 рік», Постановою Пленуму Верховного Суду України №3 від 15.05.2006 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», суд

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 /місце проживання: АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_2 / до ОСОБА_2 /місце проживання: АДРЕСА_2 ; РНОКПП НОМЕР_3 / про збільшення розміру аліментів, що стягуються на утримання неповнолітньої дитини, - задовольнити частково.

Збільшити розмір аліментів, які стягуються з ОСОБА_2 на підставі рішення Хустського районного суду від 15 листопада 2017 року, та в подальшому стягувати з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання неповнолітньої доньки - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 1500грн. щомісячно, до досягнення дитиною повноліття, з проведенням щорічно індексації відповідно до закону, починаючи стягнення з дня набрання рішенням законної сили.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави судові витрати у розмірі 840грн.80коп.

Повне судове рішення складено 30 грудня 2020 року.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та /або/ обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду повністю або частково - у відповідності до п.п.15.5 п.15 розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, - до Закарпатського Апеляційного суду через Хустський районний суд протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи /вирішення питання/ без повідомлення /виклику/ учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч.2 ст.358 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Хустського

районного суду: Лук`янова О.В.