Справа № 212/1972/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 червня 2020 року м. Кривий Ріг

Жовтневий районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі: головуючого Чайкіна І.Б., за участю: секретаря судового засідання Бесараб О.В., розглянувши у підготовчому судовому засіданні, в залі суду міста Кривого Рогу цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 в інтересах якого діє адвокат Гореліков Максим Миколайович до ОСОБА_2 , треті особа ТЕРНІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ У МІСТІ КРИВОМУ РОЗІ ВІДДІЛ ДЕРЖАВНОЇ РЕЄСТРАЦІЇ АКТІВ ЦИВІЛЬНОГО СТАНУ ПІВДЕННО - СХІДНОГО МІЖРЕГІОНАЛЬНОГО УПРАВЛІННЯ МІНІСТЕРСТВА ЮСТИЦІЇ (М.ДНІПРО) про виключення з актового запису про народження дитини даних про батька,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 в інтересах якого діє адвокат Гореліков Максим Миколайович звернувся до суду з позовом до відповідачки ОСОБА_2 про виключення з актового запису про народження дитини відомостей про батька дитини. Мотивуючи свою заяву тим, що з 2014 року з відповідачкою ОСОБА_2 перебували в серьозних стосунках, які 04.10.2014 року узаконили, уклавши шлюб. Під час шлюбу у сторін ІНФОРМАЦІЯ_1 народився син - ОСОБА_3 . Однак на момент вагітності ОСОБА_2 сторони в шлюбі не перебували, відомості про батька дитини в свідоцтві про народження дитини записані на підставі заяви відповідачки поданої до Тернівського районного у місті Кривому Розі відділі державної реєстрації актів цивільного стану Південно- Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), про що 13.01.2015 року зроблено відповідний актовий запис № 24. Сім`я з ОСОБА_2 не склалася через відсутність взаєморозуміння між сторонами, розходженням поглядів на сімейні відносини у зв`язку з чим 05.11.2018 року рішенням Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області шлюб було розірвано. Позивач вважав себе батьком дитини, але під час сварки з ОСОБА_2 остання повідомила, що батьком дитини є інший чоловік. У зв`язку з чим, за взаємною згодою, сторони вирішили виключити з актового запису про народження дитини даних про батька в судовому порядку.

Ухвалою Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 02.04.2020 року відкрито провадження по справі та призначено підготовче судове засідання за загальними правилами позовного провадження.

В підготовче судове засідання позивач ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_4 не з`явилися, від представника позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив їх задовольнити.

Відповідачка ОСОБА_2 в підготовче судове засідання не звилася надала суду заяву в якій просила розглянути справу у її відсутність, позовні вимоги визнала у повному обсязі.

Представник третьої особи ТЕРНІВСЬКОГО РАЙОННОГО У МІСТІ КРИВОМУ РОЗІ ВІДДІЛУ ДЕРЖАВНОЇ РЕЄСТРАЦІЇ АКТІВ ЦИВІЛЬНОГО СТАНУ ПІВДЕННО - СХІДНОГО МІЖРЕГІОНАЛЬНОГО УПРАВЛІННЯ МІНІСТЕРСТВА ЮСТИЦІЇ (М.ДНІПРО) Остапенко Н. в підготовче судове засідання не з`явилася, через канцелярію суду подала клопотання про розгляд справи без її участі, не заперечує проти задоволення позову.

Справа розглядається за відсутності учасників справи, тому у відповідності до ст. 247 ч. 2 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Судом встановлено, що з 04 жовтня 2014 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 перебувають в зареєстрованому шлюбі, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб, актовий запис № 373. Прізвище після державної реєстрації шлюбу з « ОСОБА_2 » змінено на « ОСОБА_2 » (а.с.9).

ІНФОРМАЦІЯ_1 народився ОСОБА_3 , та її батьками згідно свідоцтва про народження Серія НОМЕР_1 від 13.01.2015 року зазначено: батько ОСОБА_1 , мати ОСОБА_2 (а.с.8).

Рішенням Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 05.11.2018 року, яке набрало законної сили 06.12.2018 року, шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 розірвано (а.с.10-11).

Відповідно до копії свідоцтва про шлюб ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 після реєстрації шлюбу змінила прізвище « ОСОБА_2 » на « ОСОБА_2 » ( а.с. 56).

Відповідачка ОСОБА_2 визнає обставину, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 не є біологічним батьком ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується відповідною заявою про визнання позову (а.с.40;48).

За правилами статті 136 СК України особа, яка записана батьком дитини відповідно до ст. ст. 122, 124, 126, 127 Кодексу, має право оспорювати своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття. До вимоги чоловіка про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини позовна давність не застосовується.

У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження.

Згідно з п. 2.13.1 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, що затверджені наказом Міністерства юстиції України від 12.01.2011 № 96/5, підставою для внесення змін в актовий запис цивільного стану є рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану.

Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття. Оспорювання батьківства неможливе у разі смерті дитини.

Не має права оспорювати батьківство особа, записана батьком дитини, якщо в момент реєстрації себе батьком дитини вона знала, що не є її батьком, а також особа, яка дала згоду на застосування допоміжних репродуктивних технологій відповідно до частини першої статті 123 цього Кодексу.

Як зазначає Пленум Верховного Суду України в постанові № 3 від 15.05.2006 року «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», судам слід ураховувати, що відповідно до ст. 136 СК оспорювання батьківства можливе тільки після реєстрації народження дитини і до досягнення нею повноліття, а в разі її смерті не допускається.

Відповідно до цієї ж Постанови при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів предметом доказування в справах про оспорювання батьківства є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини.

Оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень, що передбачено ст. 136 Сімейного кодексу України, - шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини, а також жінка котра народила дитину в шлюбі, відповідно до ст. 138 Сімейного кодексу України, - звернувшись із позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка як батька дитини.

Предметом доказування в справі є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини.

У відповідності до ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно із ч. 3 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Приписами статті 263 ЦПК України визначено: судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні

Відповідно до частини 3 статті 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Згідно частини 3 статті 13 ЦПК України, учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

За змістом статті 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. До ухвалення судового рішення у зв`язку з відмовою позивача від позову або визнанням позову відповідачем суд роз`яснює сторонам наслідки відповідних процесуальних дій, перевіряє, чи не обмежений представник відповідної сторони у повноваженнях на їх вчинення. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

У абзаці другому п. 4 постанови №5 Пленуму «Про застосування судами норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду» від 12 вересня 2009 року Верховний Суд України роз`яснив, що, у разі визнання відповідачем (або його представником за відсутності у дорученні відповідних обмежень) позову можливе лише ухвалення рішення про задоволення позову, а не про задоволення позову частково чи про відмову в його задоволенні. Якщо для цього немає законних підстав, суд постановляє ухвалу про відмову в прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує розгляд справи. Визнання позову повинно бути безумовним, а якщо у справі беруть участь кілька відповідачів, то ухвалення рішення про задоволення позову за наявності для цього законних підстав можливе лише у разі визнання позову всіма відповідачами. Слід розрізняти визнання відповідачем позову від визнання ним обставин позову, що згідно з частиною першою статті 61 ЦПК звільняє позивача лише від доведення цих обставин.

Таким чином, визнання - це повідомлення стороною чи іншими особами, що беруть участь у справі, обставин, що підтверджують наявність чи відсутність фактів, які за законом має доводити друга чи інші особи.

Процесуальним наслідком визнання у цивільному процесі однією зі сторін факту встановленим є набуття фактом безспірного характеру і звільнення другої сторони від його доказування.

Визнання певної обставини звільняє від обов`язку її доказування лише тоді, коди її визнала інша сторона, треті особи, представники сторін та третіх особі. Якщо хтось з цих осіб, які беруть участь у справі, обставину не визнає - вона потребує доказуванню.

Аналізуючи зазначені норми права, роз`яснення Верховного Суду України, приведені вище обставини та наявні докази, суд вважає, що визнання відповідачкою позову про визнання батьківства за відсутності заперечень третьої особи, не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд вважає, що позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають задоволенню.

Відповідно до ст. ст. 141, 142 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. У разі визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

Враховуючи, що відповідачка визнала позов до початку розгляду справи по суті, з відповідача підлягає стягненню на користь позивача судовий збір у розмірі 420,40 грн.

Керуючись ст. ст. 10, 12, 76, 81, 200, 223, 247, 259, 263 - 265, 354 ЦПК України, ст. ст. 122, 356 Сімейного кодексу України, суд -

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 в інтересах якого діє адвокат Гореліков Максим Миколайович до ОСОБА_2 , треті особа ТЕРНІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ У МІСТІ КРИВОМУ РОЗІ ВІДДІЛ ДЕРЖАВНОЇ РЕЄСТРАЦІЇ АКТІВ ЦИВІЛЬНОГО СТАНУ ПІВДЕННО - СХІДНОГО МІЖРЕГІОНАЛЬНОГО УПРАВЛІННЯ МІНІСТЕРСТВА ЮСТИЦІЇ (М.ДНІПРО) про виключення з актового запису про народження дитини даних про батька -задовольнити.

Виключити з актового запису № 24 від 13.01.2015 року про народження ОСОБА_3 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , складеного ТЕРНІВСЬКИМ ВІДДІЛОМ ДЕРЖАВНОЇ РЕЄСТРАЦІЇ АКТІВ ЦИВІЛЬНОГО СТАНУ РЕЄСТРАЦІЙНОЇ СЛУЖБИ КРИВОРІЗЬКОГО МІСЬКОГО УПРАВЛІННЯ ЮСТИЦІЇ У ДНІПРОПЕТРОВСЬКІЙ ОБЛАСТІ, відомості про батька дитини - ОСОБА_1 , громадянина України.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 420 (чотириста двадцять) гривень 40 копійок.

Повернути ОСОБА_1 з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого ним при подачі цього позову на підставі квитанції 0.0..1 від 13.03.2020 року, що становить 420 (чотириста двадцять) гривень 40 копійок.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду через Жовтневий районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Відповідно до п. 3 Розділу XII ЦПК України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строк, зазначений в цьому рішенні продовжується на строк дії такого карантину.

Повний текст рішення складено та підписано 04 червня 2020 року.

Суддя: І. Б. Чайкін