Справа № 523/8657/20
Провадження №2/523/3170/20
У Х В А Л А

"15" червня 2020 р.

Суддя Суворовського районного суду м. Одеси Середа І.В., розглянувши матеріали, які надійшли за позовною заявою ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 ) до державного підприємства «Морський торговельний порт «Чорноморськ» (, місцезнаходження: вул. Праці, буд.6, м.Чорноморськ, Одеська область), третя особа: професійна спілка «Солідарність» (, місцезнаходження: вул.Корабельна, буд.1, м.Чорноморськ, Одеська область), про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити певні дії, стягнення оплати за простій та моральних збитків,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 10.06.2020р. звернувся до Суворовського районного суду м.Одеси з позовом до державного підприємства «Морський торговельний порт «Чорноморськ», третя особа: професійна спілка «Солідарність» про визнання протиправною бездіяльності керівництва ДП «Морський торговельний порт «Чорноморськ» щодо визначення простою позивачу з 01.04.2020р. до моменту створення належних організаційних та технічних умов для належного виконання посадових обов`язків; зобов`язання керівництва ДП «Морський торговельний порт «Чорноморськ» визначити начальнику відділу претензійно-позовної роботи та примусового виконання судових рішень Храпенку С.В. простій з 01.04.2020р. до моменту створення належних організаційних та технічних умов для належного виконання посадових обов`язків з оплатою 2/3 годинної ставки, стягнення оплати за простій в розмірі 18330,67 г7рн. та моральних збитків в розмірі 5000,00 грн.

Після надходження цивільної справи, суддю визначено автоматизованою системою документообігу суду, відповідно до ст.ст. 14, 33 ЦПК України.

Позови до юридичних осіб пред`являються в суд за їхнім місцезнаходженням згідно з Єдиним державним реєстром юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, відповідно до ч.2 ст.27 ЦПК України.

Відповідно до вимог ч.1 ст.28 ЦПК України, позови про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, про визнання батьківства відповідача, позови, що виникають з трудових правовідносин, можуть пред`являтися також за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача.

Відповідно до інформації, зазначеної в паспорті громадянина України ОСОБА_2 , його місце проживання зареєстровано за адресою: АДРЕСА_1 , місцезнаходження відповідача: АДРЕСА_2 . Доказів на підтвердження реєстрації місця проживання позивача за адресою: АДРЕСА_3 , до матеріалів справи не додано.

Відповідно до ст. 124 Основного Закону: правосуддя в Україні здійнюється виключно судами. Делегування їхніх функцій, а також привласнення цих функцій іншими органами чи посадовими особами не допускаються. Причому юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі, тобто юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи.

Згідно з конституційними положеннями, у Законі України «Про судоустрій і статус суддів» визначено правові засади організації судової влади та здійснення правосуддя в Україні, систему судів загальної юрисдикції і загальний порядок забезпечення діяльності судів та інші питання судоустрою і статусу суддів. Цим Законом, зокрема, закріплено положення щодо права на повноважний суд, відповідно до якого ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом. Вказана норма з`явилась саме завдяки впливу ст. 6 Конвенції, відповідно до якої в поняття «суд, встановлений законом», входить лише той суд, до підсудності якого віднесений розгляд тієї чи іншої справи.

Питання підсудності регулюються відповідними процесуальними кодексами. Зокрема, підсудність цивільних справ визначається відповідно до ст.ст. 26-32 ЦПК України. Встановивши загальні правила підсудності, законодавець, разом з тим, передбачив обставини, за яких участь судді у справі, віднесеної до компетенції, недопустима, зважаючи на неможливість забезпечити неупередженість суду. Отже, принцип законного судді є фундаментом правил підсудності, він являє собою суттєву гарантію правосуддя, забезпечення прав і свобод людини, відіграє роль судоустрійної засади, через його реалізацію досягається виконання завдань судочинства.

Зазначене розуміння принципу законного судді охоплюється також положеннями права на повноважний суд та включається до закріпленої у міжнародно-правових актах засади здійснення правосуддя судом, встановленим законом. Таким чином, є всі підстави розглядати як принцип організації судової влади і судочинства в Україні - здійснення правосуддя судом, встановленим законом. Вимога розгляду справи судом, встановленим законом, передбачає здійснення правосуддя спеціально створеним згідно з законом юрисдикційним органом - судом, який уповноважений на підставі норм вирішувати питання у межах його компетенції.

Таким чином, комплексне поняття «належний суд» включає в себе дві складові: суд як орган судової системи та суд як суддя чи декілька суддів, що становлять його склад. Тобто, належний суд у розумінні належного судового органу може бути позначений поняттям «компетентний суд», що використовується у Міжнародному пакті про громадянські і політичні права, чи поняттям «повноважний суд», що застосовується Законом України «Про судоустрій і статус суддів». Враховуючи те, що поняття «компетенція» є більш широким, доцільнішим є використання терміну «компетентний суд», під яким розуміється суд, наділений компетенцією розглянути ту чи іншу справу, яка підсудна даному суду, відповідно до вимог чинного законодавства.

Отже, компетентний суд є не окремим абстрактним поняттям, а набуває свого значення лише стосовно розгляду та вирішення певної справи чи категорії справ, підсудних цьому судові, саме тих справ, на які поширюється юрисдикція цього суду. Отже, компетентним судом є орган судової системи держави, наділений компетенцією здійснювати правосуддя (юрисдикцією) у справах, що відповідно до закону йому підсудні. Відповідно правом особи на компетентний суд є її нічим не обмежене та безумовне право звернутися до того суду судової системи держави, який наділений відповідною компетенцією щодо розгляду підсудної йому справи.

Системний аналіз наведеного свідчить про те, що розгляд справи судом з порушенням правил підсудності, свідчить про те, що справа розглянута некомпетентним (неповноважним) судом.

Розгляд і вирішення справи неповноважним судом є підставою для скасування рішення суду першої інстанції і ухвалення нового рішення.

Крім того, згідно з ч. 1 ст. 378 ЦПК України, судове рішення, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню з направленням справи на новий розгляд за встановленою законом підсудністю, якщо рішення прийнято судом з порушенням правил територіальної юрисдикції (підсудності).

Виходячи з наведеного вище, оскільки справа не підсудна Суворовському районному суду міста Одеси, з метою попередження розгляду справи неповажним судом, що є підставою для скасування рішення суду ухваленого за наслідком розгляду цієї справи, суд приходить до висновку, що позовна заява ОСОБА_1 разом з доданими до неї документами підлягає передачі на розгляд до Іллічівського міського суду Одеської області, за підсудністю.

Відповідно до ч.3 ст. 31 ЦПК України, передача справи на розгляд іншого суду за встановленою цим Кодексом підсудністю з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої цієї статті, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Керуючись ст.ст. 27,28,31, 260,261,353,354 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до державного підприємства «Морський торговельний порт «Чорноморськ», третя особа: професійна спілка «Солідарність», про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити певні дії, стягнення оплати за простій та моральних збитків - надіслати на розгляд Іллічівського міського суду Одеської області.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Одеського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 15 днів з дня її складання.

Ухвала складена та підписана 15.06.2020 року.

Суддя: