Справа №403/259/20 провадження № 2-н/403/11/20
У Х В А Л А

14 серпня 2020 року смт.Устинівка

Суддя Устинівського районного суду Кіровоградської області Атаманова С.Ю., розглянувши матеріали цивільної справи за заявою ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення із ОСОБА_2 аліментів на двох дітей,-

В С Т А Н О В И В:

Заявник ОСОБА_1 звернулась до суду із заявою про видачу судового наказу про стягнення із ОСОБА_2 на її користь аліментів на утримання двох дітей - сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі однієї третини від усіх видів доходу (заробітку) боржника, але не менше 50% прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку, починаючи стягувати аліменти від дня подачі заяви до суду і до досягнення дітьми повноліття.

Ухвалою судді від 26.06.2020 року заяву ОСОБА_1 про видачу судового наказу, з урахуванням положень ч.9 ст.10, ч.1 ст.185 ЦПК України, було залишено без руху як таку, що подана до суду без дотримання положень п.4 ч.1 ст.163 ЦПК України (заявлена вимога не відповідала змісту п.4 ч.1 ст.161 ЦПК України щодо визначення розміру аліментів на двох дітей, який не може бути більшим десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку на кожну дитину) та п.4 ч.3 ст.163 ЦПК України (до заяви про видачу судового наказу не були додані документи або їх копії на підтвердження обставини, якими заявник обґрунтовувала свої вимоги, зокрема, щодо батьківства боржника ОСОБА_2 стосовно двох малолітніх дітей).

У вказаній ухвалі судом були зазначені способи усунення недоліків заяви про видачу судового наказу.

За змістом п.3 розділу ХIІ «Прикінцеві положення» ЦПК України (в редакції Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби» №540-ІХ від 30.03.2020 року, чинній на дату постановлення ухвали суду від 26.06.2020 року) під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені, ст.185 ЦПК України, зокрема, залишення позовної заяви без руху, продовжувались на строк дії такого карантину.

З огляду на викладене, враховуючи недоліки заяви про видачу судового наказу суддею, у відповідності до вимог ч.2 ст.185 ЦПК України, заявнику ОСОБА_1 був наданий строк для їх усунення протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали, але не більше десяти днів з дня закінчення карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби.

Постановою Кабінету Міністрів України від 22.07.2020 року №641 «Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», яка набрала чинності з 01.08.2020 року, на території України з 01 серпня до 31 серпня 2020 року продовжено дію карантину, встановленого постановами Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року №211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» та від 20 травня 2020 року №392 «Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2».

Разом з тим, Законом України №731-ІХ від 18.06.2020 року «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), який набрав чинності 17.07.2020 року, визначено, що процесуальні строки, які були продовжені відповідно до п.3 розділу ХІІ «Прикінцеві положення» ЦПК України в редакції Закону України №540-ІХ від 30.03.2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим кодексом), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.

Копія ухвали від 26.06.2020 року була вручена представнику заявника за довіреністю - гр-нці Кириловій С.С. в приміщенні суду 01.07.2020 року.

Вирішуючи питання про наявність підстав для повернення заяви про видачу судового наказу ОСОБА_1 , суддя керується наступними правовими нормами.

Згідно положень ч.3 ст.185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає зазначені в ній вимоги, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За змістом ч.1 ст.64 ЦПК України представник здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки.

З урахуванням положень п.3 Розділу ХІІ «Прикінцеві положення» ЦПК України (в редакції Закону України №731-ІХ від 18.06.2020 року, який набрав чинності 17.07.2020 року) заявник ОСОБА_1 мала усунути недоліки поданої нею заяви про видачу судового наказу в строк до 06.08.2020 року включно (протягом двадцяти днів після 17.07.2020 року).

Разом з тим, станом на 14.08.2020 року заявником ОСОБА_1 або її представником недоліки заяви, вказані в ухвалі суду 26.06 2020 року, усунуті не були.

Відповідного клопотання (заяви) про продовження процесуального строку для виконання вимог ухвали суду від 26.06.2020 року у разі неможливості усунення недоліків заяви про видачу судового наказу у встановлений судом строк, зумовленою обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином, від заявника ОСОБА_1 станом на 14.08.2020 року не надходило.

Про наявність інших об`єктивних причин (обставин), що унеможливили виконання ухвали суду від 26.06.2020 року, заявник ОСОБА_1 суд також не повідомила.

За вказаних обставин, при визначенні строку, необхідного заявнику ОСОБА_1 для усунення недоліків поданої нею заяви про видачу судового наказу, судом були враховані і нормативні строки пересилання рекомендованої письмової кореспонденції (без урахування вихідних днів обєктів поштового звязку), визначені Розділом ІІ Нормативів і нормативних строків пересилання поштових відправлень, затверджених наказом міністерства інфраструктури України 28.11.2013 року №958, у випадку направлення заявником відповідних документів на виконання ухвали суду від 26.06.2020 року засобами поштового звязку.

Відповідно до ч.9 ст.10 ЦПК України, якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону).

Враховуючи, що нормами Розділу ІІ ЦПК України «Наказне провадження» не передбачено повернення заяви про видачу судового наказу у разі не усунення заявником її недоліків у встановлений судом строк, до даних правовідносин підлягають застосуванню за аналогією закону положення ст.185 ЦПК України щодо повернення позовної заяви.

Відповідно до ч.6 ст.185 ЦПК України про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу.

Згідно практики Європейського суду з прав людини (прецедентні рішення у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Креуз проти Польщі» від 19 червня 2001 року), право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. Якщо законом визначений порядок для вчинення певних дій, такий порядок в силу вимог вітчизняного та Європейського законодавства повинен дисциплінувати осіб, що звертаються до суду та не допустити судовий процес у безладний рух, так як право на суд не є абсолютним.

З урахуванням викладеного, заявник ОСОБА_1 в особі свого представника була поінформованою про обов`язок усунути недоліки заяви про видачу судового наказу шляхом приведення її змісту у відповідність до вимог п.4 ч.1, п.4 ч.3 ст.163 ЦПК України, однак не подала заяву, яка б відповідала цим вимогам, і таким чином, не вичерпала наявних засобів захисту свого права, а тому її право на звернення до суду за захистом не можна вважати порушеним.

Даний висновок суду відповідає правовим позиціям, викладеним в постановах Верховного Суду від 12 вересня 2018 року у справі №705/3875/17 та від 22 травня 2019 року у справі №705/5060/18.

За змістом ст.3 ЦК України загальними засадами цивільного законодавства є, справедливість, добросовісність та розумність.

Відповідно до ч.4 ст.12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

З огляду на викладене, з урахуванням того, що заявником по справі ОСОБА_1 у встановлений судом строк не були виконані вимоги ухвали щодо усунення недоліків поданої нею до суду заяви про видачу судового наказу, приходжу до висновку про наявність підстав для постановлення ухвали про повернення ОСОБА_1 вказаної заяви, що не обмежує її права на звернення до суду за захистом у разі, коли перестануть існувати обставини, що зумовили повернення заяви про видачу судового наказу.

Керуючись ст.ст.10, 161, 163, 185, 258, 260, 353, 354 ЦПК України,-

П О С Т А Н О В И В:

Заяву ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення із ОСОБА_2 аліментів на двох дітей - повернути заявнику.

Розяснити заявнику ОСОБА_1 , що повернення заяви про видачу судового наказу не перешкоджає повторному зверненню із відповідною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Копію ухвали направити заявнику ОСОБА_1 ..

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому даної ухвали суду.

Відповідно до п.п.15.5 п.15 Розділу ХІІ «Перехідні положення» ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається до Кропивницького апеляційного суду або через Устинівський районний суд Кіровоградської області.

Суддя С.Ю.Атаманова