ЖОВТНЕВИЙ РАЙОННИЙ СУД
Миколаївської області
Справа №477/2902/18
Провадження №2/477/166/20
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

01 червня 2020 року м. Миколаїв

Жовтневий районний суд Миколаївської області в складі:

головуючого судді Козаченка Р.В.,

із секретарем судового засідання Бітюковою С.В.,

під час розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Галицинівської сільської ради Вітовського району Миколаївської області про визнання права власності на земельну ділянку в порядку спадкування,

В С Т А Н О В И В:

Позивач первісно звернувся до суду із зазначеним позовом, в якому просив визнати за ним право власності на земельну ділянку, призначену для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, площею 10,63 га, розташовану в межах території Вітовського району Миколаївської області, в порядку спадкування після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

На обґрунтування позову вказував, що після смерті ОСОБА_2 , який є його дядьком, залишилася спадщина, зокрема і вказана земельна ділянка, на яку він претендує в порядку спадкування як племінник і спадкоємець другої черги за законом. На час смерті спадкодавця фактично проживав з ним без реєстрації і таким чином прийняв спадщину. Однак в нотаріальному оформленні йому було відмовлено, оскільки він не представив оригінал правовстановлюючого документу на спадщину, тому просив визнати за ним право на спадкову землю в судовому порядку.

Під час підготовчого судового засідання позивач подав уточнену позовну заяву від 11 грудня 2019 року, в якій просив визнати за ним право власності на зазначену земельну ділянку в тому ж порядку спадкування, однак після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка успадкувала ділянку після смерті ОСОБА_4 . Вказував, що земельна ділянка первісно належала на праві власності ОСОБА_4 на підставі державного акту серії IV-МК006160. Після її смерті ділянку успадкувала її дочка ОСОБА_3 , яка постійно проживала з нею на час смерті і яка є його двоюрідною сестрою. Вказуючи, що він є спадкоємець четвертої черги після її смерті, але оформити спадщину в нотаріальному порядку не має можливості через відсутність оригіналу державного акту на ділянку.

Крім того, 13 лютого 2020 року позивач подав позовну заяву зі збільшеними позовними вимогами. Окрім визнання права власності на земельну ділянку, просив також встановити факт родинних відносин між ним та його двоюрідною сестрою ОСОБА_3 , оскільки відсутні документи реєстрації цивільного стану про народження їх батьків, якими б підтверджувався факт, що їх батьки були рідними братами, та просив надати додатковий строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , оскільки пропустив його з поважних причин через відсутність юридичної обізнаності щодо порядку прийняття спадщини.

11 березня 2020 року підготовче провадження в справі було закрито і справу призначено до судового розгляду.

В той же час ухвалою суду від 14 травня 2020 року позовна заява ОСОБА_1 була залишена без руху через несплату судового збору за подання позовної заяви в повному розмірі.

Так, у ст. 175 ЦПК України визначені вимоги, які висуваються до позовної заяви, зокрема у позовній заяві позивач повинен зазначити ціну позову.

Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно зі ст. 4 Закону України Про судовий збір (зі змінами) судовий збір за вимогою немайнового характеру, поданою фізичною особою не підприємцем складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 01 січня поточного року.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 цього ж Закону за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру; у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Згідно з квитанцією, доданою до первісного позову, позивач сплатив судовий збір в мінімальному розмірі за вимогою майнового характеру.

В той же час, при поданні уточненої позовної заяви він збільшив вимоги і додав також вимоги немайнового характеру: надання його додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, та встановлення факту родинних відносин, за які судовий збір не сплачено.

Розмір прожиткового мінімуму на 1 січня 2019 року для працездатних осіб складав

2102 грн., а 0.4 його розміру дорівнює 840 грн. 80 коп. Тобто позивачу необхідно було доплатити судовий збір за двома вимогами немайнового характеру в загальній сумі 1681 грн. 60 коп.

Відповідно до частин 11 13 ст. 187 ЦПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали. Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

За такого, виходячи з положень ст. 177, ст. 187, п. 8 ч. 1 ч. 257 ЦПК України суд надав позивачу строк для усунення виписаних вище недоліків у п`ять днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху. Для усунення недоліків йому необхідно подати до суду документи про сплату судового збору.

Поштовий конверт з направленою позивачу ухвалою про залишення його позовної заяви без розгляду повернувся до суду з відміткою пошти про непроживання позивача за адресою реєстрації (яка зазначена і в позовній заяві і в копії його паспорту).

Відповідно до ч.1 та ч. 2 ст. 131 ЦПК учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи; у разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Виходячи з того, що суду виконав всі вимоги закону щодо своєчасного вручення йому ухвали про залишення позовної заяви без руху, але вона виконана не була, тому згідно зі ст. 187, п. 8 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд повинен залишити її без розгляду.

З врахуванням викладеного, керуючись статтями 175, 177, 185, 187, ст. 257-260 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Галицинівської сільської ради Вітовського району Миколаївської області про встановлення юридичного факту, надання додаткового строку для прийняття спадщини та про визнання права власності на земельну ділянку залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що залишення позовної заяви без розгляду не позбавляє його на її повторне подання до суду після усунення недоліків, які перешкоджали її розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду через Жовтневий районний суд Миколаївської області протягом 15 днів з дня її проголошення (складання) та з врахуванням положень п. 3 Прикінцевих положень ЦПК України щодо зупинення строків оскарженні на час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Р.В. Козаченко