КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
апеляційне провадження №22-ц/824/9105/2020
справа №759/4401/20
У Х В А Л А

09 червня 2020 року м.Київ

Київський апеляційний суд в складі судді Поліщук Н.В., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Верховинна, 41" на ухвалу Святошинського районного суду міста Києва від 31 березня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Верховинна, 41" про визнання недійсними рішень загальних зборів,-

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Святошинського районного суду міста Києва від 31 березня 2020 року витребувано від відповідача ряд документів, пов`язаних із проведенням загальних зборів ОСББ.

Не погодившись з постановленою ухвалою, ОСББ "Верховинна, 41" подано апеляційну скаргу.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 358 ЦПК України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо апеляційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає апеляційному оскарженню.

Вивчивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, суд дійшов висновку, що у відкритті апеляційного провадження слід відмовити з огляду на таке.

Цивільним процесуальним кодексом України передбачено вчинення таких процесуальних дій, як витребування доказів та забезпечення доказів. Зазначені процесуальні дії є окремими.

Так, відповідно до частин 1-4 статті 84 ЦПК України:

1. Учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

2. У клопотанні повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

3. У разі задоволення клопотання суд своєю ухвалою витребовує відповідні докази.

4. Суд може витребувати докази також до подання позову як захід забезпечення доказів у порядку, встановленому статтями 116-118 цього Кодексу.

Частинами 1-3 статті 116 ЦПК України визначено таке:

1. Суд за заявою учасника справи або особи, яка може набути статусу позивача, має забезпечити докази, якщо є підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим.

2. Способами забезпечення судом доказів є допит свідків, призначення експертизи, витребування та (або) огляд доказів, у тому числі за їх місцезнаходженням, заборона вчиняти певні дії щодо доказів та зобов`язання вчинити певні дії щодо доказів. У необхідних випадках судом можуть бути застосовані інші способи забезпечення доказів, визначені судом.

3. Заява про забезпечення доказів може бути подана до суду як до, так і після подання позовної заяви.

Процесуальний механізм забезпечення доказів, зокрема шляхом їх витребування, призначений для того, щоб отримати/зберегти ті докази, щодо яких існують достатні підстави вважати, що з часом їх може бути безповоротно втрачено. Ризик такої втрати повинен ґрунтуватися на об`єктивних фактах.

Такого висновку дійшов Верховний Суд у складі Касаційного адміністративного суду в ухвалі від 02 травня 2019 року у справі №Зд/9901/2/19, розглянувши заяву позивача про забезпечення доказів шляхом їх витребування у Вищої ради правосуддя.

Заявляючи клопотання про витребування доказів, які на твердження позивача мають довести заявлені ним вимоги, позивач обґрунтовував неможливістю їх отримання самостійно.

Клопотання про витребування доказів подано після подання позовної заяви та розглянуто судом після відкриття провадження у справі.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що з моменту відкриття провадження у справі сторони наділяються не тільки процесуальними правами, але і процесуальними обов`язками, що, зокрема, полягають у всілякому сприянні суду, відповідно до вимог закону, у встановленні обставин справи та в її розгляді. У визначених законом випадках на учасників справи покладаються процесуальні наслідки у разі ухилення в такому сприянні.

Положення статті 84 ЦПК України, якою врегульовано питання витребування доказів, не містить застережень про можливість оскарження ухвали про витребування доказів, а також така ухвала відсутня в переліку ухвал, які відповідно до статті 353 ЦПК України можуть бути оскаржені окремо від рішення суду.

Оскарження ухвали про забезпечення доказів прямо передбачено у частині 7 статті 118 та пункті 2 частини 1 статті 353 ЦПК України.

Досліджені матеріали справи свідчать, що позивачем подана заява про витребування доказів, а не про їх забезпечення, про що свідчить , зокрема, зміст та обґрунтування цієї заяви.

За наслідками розгляду заяви позивача судом першої інстанції постановлено ухвалу про витребування доказів.

Цитування в оскаржуваній ухвалі положень процесуального закону щодо заяви про забезпечення доказів, поряд із положеннями щодо витребування доказів, само по собі не наділяє клопотання про витребування доказів ознаками заяви про забезпечення доказів.

Отже, оскільки позивачем подана заява про витребування доказів, за наслідками розгляду якої постановлену відповідну ухвалу про витребування доказів, яка не підлягає апеляційному оскарженню, у відкритті апеляційного провадження слід відмовити.

Керуючись статтею 358 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Верховинна, 41" на ухвалу Святошинського районного суду міста Києва від 31 березня 2020 року.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття, касаційна скарга може бути подана протягом тридцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Верховного Суду. У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст ухвали складено 09 червня 2020 року.

Суддя Н.В. Поліщук