Єдиний унікальний номер судової справи 678/302/20
Номер провадження №2-678-150/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 червня 2020 року смт. Летичів

Летичівський районний суд Хмельницької області в складі:

головуючого - судді Лазаренко А.В.,

за участю секретаря Непийводи Л.Д.,

розглянувши в залі суду смт. Летичів цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

14 лютого 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до ОСОБА_2 в обґрунтування якого посилається на те, що 23 вересня 2016 року з відповідачем уклав шлюб. ІНФОРМАЦІЯ_1 у них народилась донька ОСОБА_3 .

У нього від першого шлюбу є двоє дітей: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Вони є багатодітною родиною.

Однак, сімейне життя у сторін не склалося, кожен з них має різні погляди на сімейні цінності, подружні відносини та побут.

Відповідач не бажає підтримувати атмосферу в сім`ї на засадах взаємної любові та поваги, не займається веденням домашнього господарства та вихованням дітей, систематично без причин залишала сім`ю і через деякий час знову поверталася.

Востаннє відповідач з`явилася 30 грудня 2019 року, обіцяла позивачу, що сімейне життя у них налагодиться, однак 03 січня 2020 року знову залишила сім`ю і повідомила, що іде на роботу, однак до моменту подання позовної заяви так і не повернулася. Позивач намагався у неї з`ясувати де вона перебуває і в телефонному режимі дізнався, що вона знайшла іншого чоловіка і в сім`ю більше не повернеться. З цього часу шлюбні відносини між ними припинені, спільне господарство не ведеться, дитина проживає з позивачем і перебуває на його утриманні, проти цього відповідач не заперечує, що підтверджується її нотаріально посвідченою 19 жовтня 2017 року заявою.

Спору про поділ спільного сумісного майна немає.

Позивач вважає, що відповідач своєю поведінкою виражає явну неповагу до нього і нехтує сімейними цінностями, тому збереження їх шлюбу суперечить моральним засадам поняття шлюбу та інтересам позивача у зв`язку з чим просить розірвати шлюб.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд справи у його відсутність без звукозапису, позовні вимоги підтримує, просить їх задовольнити, терміну для примирення не надавати.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася, подала заяву про розгляд справи у її відсутність без звукозапису, не заперечує проти задоволення позовних вимог, просить термін для примирення не надавати, після розірвання шлюбу просить залишити їй дошлюбне прізвище - ОСОБА_2 .

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи розгляд справи проведено без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України за наявними у справі матеріалами.

Дослідивши докази по справі суд вважає, що позов підлягає задоволенню.

Згідно ч. 2 ст. 104 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання.

В силу ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до ст. 110 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

У ч. 1, ч. 2 ст. 112 СК України зазначено, що суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини з інвалідністю та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Відповідно до ч. 1 ст. 113 СК України суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

Судом встановлено, що згідно Свідоцтва про шлюб, серія НОМЕР_1 , виданого 23 вересня 2016 року Хмельницьким міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Хмельницькій області, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , уродженець с. Скориківка Золотоніського району Черкаської області, та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , уродженка с. Лопатинці Жмеринського району Вінницької області, зареєстрували шлюб 23 вересня 2016 року, актовий запис 1661, прізвище дружини після державної реєстрації шлюбу ОСОБА_2 .

Відповідно до копії свідоцтва про народження, серія НОМЕР_2 , виданого повторно 23 вересня 2016 року Хмельницьким міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Хмельницькій області, ОСОБА_3 народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 , її батьками є ОСОБА_1 , ОСОБА_2 .

Згідно копії нотаріально посвідченої заяви ОСОБА_2 від 19 жовтня 2017 року вона дає згоду на визначення місця проживання малолітньої доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , разом з її батьком ОСОБА_1 .

Із позовної заяви вбачається, що сторони припинили шлюбні відносини, не проживають разом, не ведуть спільного господарства, їх сім`я фактично розпалась.

У поданих суду заявах як позивач, так і відповідач просять терміну для примирення не надавати.

У зв`язку з цим суд вважає вказані обставини такими, які свідчать, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить їх інтересам,

При цьому суд також враховує, що відповідач фактично повністю і беззаперечно визнає позовні вимоги.

Враховуючи зазначене, наявні підстави для задоволення позовних вимог.

Відповідно до ч. 1 ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

У зв`язку з тим, що відповідач після розірвання шлюбу бажає відновити своє дошлюбне прізвище, тому така вимога підлягає задоволенню.

Суд звертає увагу учасників судового процесу на те, що 02 квітня 2020 року набрав чинності Закон України №540-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)», яким розділ XII «Прикінцеві положення» Цивільного процесуального кодексу України доповнено п. 3 такого змісту:

«3. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину».

Керуючись ст.ст. 105, 110-113 СК України, ст.ст. 2, 4, 5, 10, 12, 13, 43, 49, 76-83, 89, 128, 141, 247, 258-259, 263-265, 272-273, 351-352, 354-355 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позов задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , уродженцем с. Скориківка Золотоніського району Черкаської області, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , уродженкою с. Лопатинці Жмеринського району Вінницької області, зареєстрований 23 вересня 2016 року Хмельницьким міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Хмельницькій області, актовий запис №1661, розірвати.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_2 повернути дошлюбне прізвище ОСОБА_2 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя: А.В.Лазаренко