Новоархангельський районний суд Кіровоградської області
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------
10.06.2020 2/394/178/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 червня 2020 року Новоархангельський районний суд Кіровоградської області

в складі головуючого: судді - Запорожець О.М.

при секретарі: Маринець В.А.

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в смт Новоархангельськ клопотання про призначення генетичної експертизи у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про оспорювання батьківства особою, яка записана батьком дитини,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідачки про оспорювання батьківства особою, яка записана батьком дитини.

До початку підготовчого судового засідання на електронну адресу суду від позивача надійшло клопотання в якому зазначив, що у провадженні Новоархангельського районного суду Кіровоградської області знаходиться справа за цивільним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на неповнолітніх дітей - доньки ОСОБА_3 , дата народження ІНФОРМАЦІЯ_1 та сина ОСОБА_4 , дата народження ІНФОРМАЦІЯ_2 . Шлюб між сторонами був зареєстрований 25 червня 2016 року, а до реєстрації шлюбу сторони спільно не проживали, в зв`язку з чим ОСОБА_1 заперечує своє батьківство щодо доньки ОСОБА_3 , через що в них постійно виникали сварки, а в квітні місяці 2017 року сім`я розпалася і заявниця ОСОБА_2 переїхала на постійне місце проживання до своїх батьків в смт Новоархангельськ, а ОСОБА_1 став проживати у своїх батьків в с. Піківець Уманського району. Проте, через рік після подружнього не проживання ОСОБА_2 народила ІНФОРМАЦІЯ_2 другу дитину, сина ОСОБА_4 , а тому виникає необхідність проведення судово-генетичної експертизи для виявлення батьківства дітей шляхом молекулярно-генетичних досліджень. Позивач просить суд призначити судову генетичну експертизу на розгляд якої поставити питання: чи являється батьком дитини - доньки ОСОБА_3 , народження ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_1 ?; чи являється батьком дитини - сина ОСОБА_4 , народження ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_1 ?;

Позивач в підготовче судове засідання не з`явилися, але надіслав клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Відповідачка в підготовче судове засідання не з`явилася, але надала суду заяву в якій просила проводити розгляд клопотання за її відсутності та не заперечувала проти призначення молекулярно-генетичної експертизи до установи, яку вказав у клопотанні позивач.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування підготовчого судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Суд вважає, що клопотання, з метою оперативного розгляду справи, можливо розглянути за відсутності учасників цивільного провадження на підставі наявних в справі документів.

Дослідивши клопотання та матеріали цивільної справи, суд приходить до наступного висновку.

Згідно п. 8 ч. 2 ст. 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста.

Згідно ст. 1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

У ст. 7 Закону України «Про судову експертизу» визначено, що судово-експертну діяльність здійснюють державні спеціалізовані установи, а також судові експерти, які не є працівниками зазначених установ, та інші фахівці (експерти) з відповідних галузей знань у порядку та на умовах, визначених цим Законом.

Ст. 7 1 Закону України «Про судову експертизу» визначено, що підставою проведення судової експертизи є відповідне судове рішення чи рішення органу досудового розслідування, або договір з експертом чи експертною установою - якщо експертиза проводиться на замовлення інших осіб.

Відповідно до пунктів 1.1, 1.2, 1.3, 1.4, 1.8 інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень затвердженої наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/5) призначення судових експертиз та експертних досліджень (далі - експертизи та дослідження) судовим експертам державних спеціалізованих науково-дослідних установ судових експертиз Міністерства юстиції України (далі - експертні установи) та атестованим судовим експертам, які не є працівниками державних спеціалізованих установ (далі - експерти), їх обов`язки, права та відповідальність, організація проведення експертиз та оформлення їх результатів здійснюються у порядку, визначеному Кримінальним процесуальним, Цивільним процесуальним, Господарським процесуальним кодексами України, Кодексом України про адміністративні правопорушення, Кодексом адміністративного судочинства України, Митним кодексом України, Законами України», «Про виконавче провадження», іншими нормативно-правовими актами з питань судово-експертної діяльності та цією Інструкцією. Згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи. Первинною є експертиза, коли об`єкт досліджується вперше. Під час проведення експертиз (експертних досліджень) з метою виконання певного експертного завдання експертами застосовуються відповідні методи дослідження, методики проведення судових експертиз, а також нормативно-правові акти та нормативні документи (міжнародні, національні та галузеві стандарти, технічні умови, правила, норми, положення, інструкції, рекомендації, переліки, настановчі документи Держспоживстандарту України), а також чинні республіканські стандарти колишньої УРСР та державні класифікатори, галузеві стандарти та технічні умови колишнього СРСР, науково-технічна, довідкова література, програмні продукти тощо. Визначення способу проведення експертизи (вибір певних методик, (методів дослідження)) належить до компетенції експерта. Підставою для проведення експертизи відповідно до чинного законодавства є процесуальний документ про призначення експертизи, складений уповноваженою на те особою (органом), або договір з експертом чи експертною установою, укладений за письмовим зверненням особи у випадках, передбачених законом, в якому обов`язково зазначаються її реквізити, номер справи або кримінального провадження або посилання на статтю закону, якою передбачено надання висновку експерта, перелік питань, що підлягають вирішенню, а також об`єкти, що підлягають дослідженню.

В розумінні ст. 76 ЦПК України висновок експерта є засобом встановлення наявності або відсутності обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Підставою позову є те, що позивач оспорює ту обставину, що він не є генетичним батьком народжених в шлюбі дітей.

Предметом позову є оспорювання батьківства особою, яка записана батьком дитини.

Способом захисту сімейних прав та інтересів позивач обрав - припинення правовідношення, а також його анулювання.

І тому за зазначених обставин на підтвердження доводів та заперечень сторін призначення у справі молекулярно-генетичної експертизи є необхідним.

Частинами 1, 2 ст. 3 ст. 102 ЦПК України визначено, що висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права. Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Згідно до частин 1 та 3 ст. 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи. Ухвала про призначення експертизи направляється особам, яким доручено проведення експертизи, та учасникам справи. Об`єкти та матеріали, що підлягають дослідженню, направляються особі, якій доручено проведення експертизи (провідному експерту або експертній установі).

З аналізу зазначених норм права слідує, що суд при наявності відповідно клопотання про призначення експертизи, в нашому випадку молекулярно-генетичної, повинен розглянути його та прийняти відповідне процесуальне рішення, з метою формування доказової бази.

З огляду на вмотивоване суд приходить до обґрунтованого висновку про задоволення заявленого клопотання та призначення по справі молекулярно-генетичної експертизи, оскільки для встановлення обставин викладених, як у позовній заяві та клопотанні потрібне проведення зазначеного виду експертизи, і для цього потрібні спеціальні знання в області генетики, і в подальшому висновок експерта може бути доказом наявності або відсутності обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи.

Оскільки для проведення зазначеної експертизи потрібний значний проміжок часу, суд дійшов висновку про зупинення провадження у справі на час проведення експертизи.

На підставі вищевикладеного, керуючись Законом України «Про судову експертизу», інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень затвердженої наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/5), ст. ст. 76, 102, 103, 104, 105, 197, 258, 259, 260 ЦПК України,-

У Х В А Л И В:

Клопотання задовольнити.

Призначити у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про оспорювання батьківства особою, яка записана батьком дитини молекулярно-генетичну експертизу, на вирішення якої поставити наступні питання:

-Чи являється батьком дитини - доньки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженки с. Піківець Уманського району Черкаської області ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , уродженець м. Умань Черкаської області ?

-Чи являється батьком дитини сина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , уродженця с. Піківець Уманського району Черкаської області ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , уродженець м. Умань Черкаської області ?

Проведення експертизи доручити Медико-генетичному центру «Мама-Папа», який розташований в м. Київ по вулиці Льва Толстого, 21, індекс 01033 .

Оплату за проведення експертизи покласти на позивача ОСОБА_1 .

Попередити експертів про кримінальну відповідальність за ст. ст. 384, 385 КК України.

Направити експертам: світлокопію клопотання про призначення молекулярно-генетичної експертизи; світлокопію свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 ; світлокопію свідоцтва про народження ОСОБА_5 серії НОМЕР_2 ; світлокопію свідоцтва про народження ОСОБА_6 серії НОМЕР_3 .

В разі необхідності в розпорядження експертів надати цивільну справу № 394/181/20 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про оспорювання батьківства особою, яка записана батьком дитини.

З метою оперативного проведення експертизи повідомити експерту відомі суду засоби зв`язку сторін - ОСОБА_1 м. т. НОМЕР_4 та ОСОБА_2 м. т. НОМЕР_5 .

Роз`яснити сторонам - ОСОБА_1 та ОСОБА_2 положення ст. 109 ЦПК України відповідно до яких у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Роз`яснити експерту наступні норми Закону України «Про судову експертизу».

Стаття 12. Обов`язки судового експерта.

Незалежно від виду судочинства та підстави проведення експертизи судовий експерт зобов`язаний:

1) провести повне дослідження і дати обґрунтований та об`єктивний письмовий висновок;

2) на вимогу особи або органу, які залучили експерта, судді, суду дати роз`яснення щодо даного ним висновку;

3) заявляти самовідвід за наявності передбачених законодавством підстав, які виключають його участь у справі.

Інші обов`язки судового експерта передбачаються процесуальним законодавством.

Стаття 13 Права судового експерта.

Незалежно від виду судочинства судовий експерт має право:

1) подавати клопотання про надання додаткових матеріалів, якщо експертиза призначена судом або органом досудового розслідування або ознайомлюватися з матеріалами справи, що стосуються предмета судової експертизи;

2) вказувати у висновку експерта на виявлені в ході проведення судової експертизи факти, які мають значення для справи і з приводу яких йому не були поставлені питання;

3) з дозволу особи або органу, які призначили судову експертизу, бути присутнім під час проведення слідчих чи судових дій і заявляти клопотання, що стосуються предмета судової експертизи;

4) подавати скарги на дії особи, у провадженні якої перебуває справа, якщо ці дії порушують права судового експерта;

5) одержувати винагороду за проведення судової експертизи, якщо її виконання не є службовим завданням;

6) проводити на договірних засадах експертні дослідження з питань, що становлять інтерес для юридичних і фізичних осіб, з урахуванням обмежень, передбачених законом.

Інші права судового експерта передбачаються процесуальним законодавством.

Стаття 14 Відповідальність судового експерта.

Судовий експерт на підставах і в порядку, передбаченими законодавством, може бути притягнутий до юридичної відповідальності.

В зв`язку зі стислими строками розгляду цивільної справи провести, за можливості, призначену молекулярно-генетичну експертизу у найкоротший термін.

Провадження у справі зупинити на час проведення експертизи.

Ухвала може бути оскаржена через Новоархангельський районний суд до Кропивницького Апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: