Єдиний унікальний номер 725/1379/20
Номер провадження 2/725/216/20
29.05.2020 року м. Чернівці
Першотравневий районний суд м. Чернівці в складі:
головуючої судді Федіної А.В.
за участю секретаря судового засідання Дем`яненко О.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Чернівці цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи ОСОБА_3 , Солонянський районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області про оспорювання батьківства шляхом виключення відомостей як батька дитини з актового запису про народження дитини, -
У березні 2020 року адвокат Мулько А.В. в інтересах позивача звернувся до суду з вище вказаним позовом в обґрунтування якого посилався на те, що 01.06.2009 року між позивачем та відповідачем було зареєстровано шлюб та у них є двоє спільних дітей, а саме ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Натомість, спільне життя з відповідачем не склалось та з вересня 2012 року позивач та відповідач не підтримують між собою фактичних шлюбних відносин, не ведуть спільного господарства і проживають окремо.
У вересні 2015 року позивач виїхала за кордон до Республіки Польща на заробітки де познайомилась з ОСОБА_3 з яким почала проживати однією сім`єю, а ІНФОРМАЦІЯ_3 у них народилась спільна донька ОСОБА_6 .
Оскільки на момент народження доньки ОСОБА_6 позивач перебувала в зареєстрованому шлюбі з відповідачем у свідоцтві про народження дитини її батьком зазначили офіційного чоловіка матері, а саме ОСОБА_2 , який не являється біологічним батьком дівчинки. На даний момент позивач разом з ОСОБА_3 та їх спільною донькою ОСОБА_6 проживають однією сім`єю у с. Привільне, Солонянського району, Дніпропетровської області.
Вказував на те, що позивач з поважних причин пропустила встановлений ст. 138 СК України строк звернення до суду з даним позовом, оскільки народження її доньки ОСОБА_6 було зареєстроване ІНФОРМАЦІЯ_4 року, на територію України вона ОСОБА_3 повернулась у березні 2019 року та, лише після облаштування житла та вирішення побутових питань, змогла звернутись до суду з даним позовом з метою захисту прав малолітньої ОСОБА_6 .
На підставі вище викладеного, посилаючись на норми матеріального права, просив виключити відомості з актового запису з свідоцтва про народження дитини, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 у м.Вроцлав Польща, яке видане Республіка Польща, Воєводство Нижньосілезьке Вроцлавське Управління цивільного стану, реєстраційний номер актового запису :0264011/00/ AU / 2018/136031 від 03.08.2018 року з графи «Відомості про батька- ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , уродженця Кіцмань».
В судове засідання позивач не з`явилась, від її представника до суду надійшла заява про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги підтримали та не заперечували проти винесення заочного рішення по справі.
Відповідно до вимог ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.
Справа слухалась у відсутності відповідача, який не з`явився в судове засідання незважаючи на те, що належним чином був повідомлений судом про час та місце розгляду справи за зареєстрованим його місцем проживання, а також телефонограмами. Про причини своєї неявки суд не повідомив і не подав відповідної мотивованої заяви про відкладення розгляду справи.
Згідно ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. У разі участі у справі кількох відповідачів заочний розгляд справи можливий у випадку неявки в судове засідання всіх відповідачів.
Оскільки відповідач, будучи належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явився, про причини неявки не повідомив та не направив відзиву, а позивач не заперечував проти розгляду даної цивільної справи за відсутності відповідача, в судовому засіданні постановлено ухвалу про заочний розгляд справи.
Третя особа ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, натомість в матеріалах справи міститься копія його нотаріально посвідченої заяви в якій він визнає своє батьківство по відношенню до ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .
Представник третьої особи Солонянського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області в судове засідання не з`явився, будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи, про причини своєї неявки суд не повідомив.
Суд, дослідивши письмові докази по справі, вважає, що позов обґрунтований і підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Згідно ч. 1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Частиною першою ст. 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Згідно вимог ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Судом встановлено, що 01.06.2009 року між позивачем та відповідачем було зареєстровано шлюб (а/с 14).
Згідно ст. 133 СК України, якщо дитина народилася у подружжя, дружина записується матір`ю, а чоловік - батьком дитини.
Під час вказаного шлюбу у позивача ІНФОРМАЦІЯ_7 народилась донька ОСОБА_6 , реєстрація народження якої була здійснена 03 серпня 2018 року Нижньосілезьким Вроцлавським управлінням цивільного стану у м. Вроцлав, Республіка Польща із зазначенням відомостей про матір - ОСОБА_9 та відомостей про батька - ОСОБА_10 (а/с 18, 19).
Згідно довідки Генерального консульства України в Кракові від 04.03.2019 року ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , зареєстрована громадянином України (а/с 21).
У відповідності до вимог ст. 138 СК України, жінка, яка народила дитину у шлюбі, має право оспорити батьківство свого чоловіка, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька дитини з актового запису про народження дитини. Вимога матері про виключення запису про її чоловіка як батька дитини з актового запису про народження дитини може бути задоволена лише у разі подання іншою особою заяви про своє батьківство. До вимоги матері про внесення змін до актового запису про народження дитини встановлюється позовна давність в один рік, яка починається від дня реєстрації народження дитини.
Оскільки в ході судового розгляду даного спору сторонами не заявлено про застосування до спірних правовідносин наслідків спливу строку позовної давності, суд приходить до висновку про відсутність підстав для поновлення позивачу строку звернення до суду з даним позовом, оскільки таке її право ніким не оспорюється. При цьому, суд також приймає до уваги факт народження дитини за кордоном та тривале перебування позивача за межами території України, що також унеможливлювало звернення до суду з даним позовом в межах річного строку визначено ч. 3 ст. 138 СК України.
Так, судом встановлено, що позивач разом з донькою ОСОБА_11 та ОСОБА_3 зареєстровані і проживають в с. Привільне, Солонянського району, Дніпропетровської області, при цьому ОСОБА_3 відповідно до його нотаірально посвідченої заяви від 18.02.2020 року визнає своє батьківство відносно дитини ОСОБА_6 , яка народжена позивачем ІНФОРМАЦІЯ_3 (а/с 26, 27).
Згідно роз`яснень, які містяться в п.11Постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року N 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень (ст. 136 СК), - шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини звернувшись із позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка як батька дитини, а також жінка, котра народила дитину в шлюбі (ст. 138 СК), - звернувшись із позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка як батька дитини. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини.
З системного аналізу положень ст. 138 СК України в сукупності з нормами глави 5 ЦПК України, яка регулює докази та доказування, вбачається, що доказами у даній категорії справ можуть бути будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, показань свідків, письмових або речових доказів, висновків експертів. Тобто при вирішенні спору про виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини мають враховуватись усі передбачені законом докази в їх сукупності, які підтверджують чи спростовують походження дитини від певної особи.
Так, ОСОБА_3 визнає своє батьківство щодо народженої ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_6 , а відповідач, будучи повідомлений судом про час та місце розгляду справи, про суть даного спору як шляхом направлення на його адресу судових повісток та матеріалів позовної заяви з додатками так і шляхом оформлення телефонограми, не висловив будь-яких заперечень проти позову з наведенням відповідних доказів на спростування доводів позивача.
Отже, приймаючи до уваги сукупність всіх досліджених доказів, визнання матір`ю дитини батьківства ОСОБА_3 , а також визнання останнім свого батьківства щодо крушницької ОСОБА_6 , суд приходить до висновку про наявність підстав для виключення відомостей про відповідача як про батька з актового запису про народження ОСОБА_6 .
У відповідності до вимог ст. 134 СК України, на підставі заяв осіб, зазначених у статті 126 цього Кодексу, або рішення суду орган державної реєстрації актів цивільного стану вносить відповідні зміни до актового запису про народження, складеного органами державної реєстрації актів цивільного стану України, та видає нове Свідоцтво про народження.
На підставі вище викладеного та керуючись ст.ст. 134, 138 СК України, ст.ст. 2, 4, 5, 7, 1, 12, 76-89, 109, 258, 259, 263, 264, 265, 268, 273, 280-284, 352, 354, 355 ЦПК України, -
Виключити відомості про батька - громадянина України ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , з актового запису про народження дитини - громадянки України ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , свідоцтво про народження видане 03 серпня 2018 року у м. Вроцлав, Нижньосілезьке воєводства, Республіка Польща, Вроцлавським управлінням цивільного стану, реєстраційний номер актового запису: 0264011/00/ AU / 2018/136031 .
Вказане рішення суду є підставою для внесення відповідних змін до актового запису про народження дитини в порядку ст. 134 СК України.
Рішення суду набирає законної сили в порядку передбаченому ст. 273 ЦПК України.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів безпосередньо до Чернівецького апеляційного суду або через Першотравневий районний суд м. Чернівці відповідно до вимог п. 15.5 Розділу ХІІІ ЦПК України.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Роз`яснити учасникам, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки оскарження даного рішення продовжуються на строк дії такого карантину.

Суддя Першотравневого

районного суду м.Чернівці А. В. Федіна