У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"17" серпня 2020 р. Київський районний суд м. Харкова в складі: головуючого судді Лях М.Ю., при секретарі Хомінської Т.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні питання щодо повернення позовної заяви у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання правочину удаваним, визнання правочину недійсним, визнання права власності та витребування майна з чужого незаконного володіння, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні судді Київського районного суду м. Харкова Лях М.Ю. на розгляді перебуває цивільна справа №640/13143/19 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання правочину удаваним, визнання правочину недійсним, визнання права власності та витребування майна з чужого незаконного володіння.

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 13.08.2019 року позовну заяву прийнято до розгляду у загальному позовному провадженні.

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 11.12.2019 року закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду по суті.

Позивач ОСОБА_1 та його представник в судові засідання, призначені на 22.06.2020, 17.08.2020 року не з`явились, про дату, час та місце судового розгляду повідомлялись належним чином, про поважність причини неявки суду не повідомив, заяви про перенесення судового засідання або про розгляд справи за його відсутності не надавав.

Згідно зі ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Частиною 1 ст. 44 ЦПК України установлено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до вимог ч.3 ст.257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання без поважних причин або повторно не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

За змістом вказаних вимог процесуального закону правом на залишення заяви без розгляду суд наділений у випадку повторної неявки позивача в судове засідання за сукупності таких умов: - належного повідомлення позивача про час та місце судового засідання; - повторної неявки його в судове засідання, яка в такому разі визнається як друга поспіль; - ненадходження від позивача клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Інших умов, у тому числі й існування поважних причин неявки, процесуальний закон не передбачає, а тому право суду залишити позов без розгляду від цієї обставини не залежить.

Таким чином, саме факт неявки позивача в судове засідання повторно, за наявності вищевикладених умов у їх сукупності є підставою для залишення позову без розгляду.

В рішенні Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 року у справі «Пономарьов проти України», яке суд застосовує як джерело права, згідно ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Суд також зазначає, що Верховний Суд в постанові від 22.05.2019 року по справі №310/12817/13, також дійшов висновку, що процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду.

Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Враховуючи наведене, суд вважає необхідним залишити позовну заяву без розгляду, згідно п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, у зв`язку з повторною неявкою позивача у судове засідання та повторним неповідомленням про причини неявки.

Відповідно до п. 4 ч.1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Таким чином, враховуючи, що підставою залишення позовної заяви без розгляду є повторна неявка позивача у судове засідання, сплачений останнім при подачі позовної заяви судовий збір не повертається.

Відповідно до п. 9 п. 10 ст. 158 ЦПК України, у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову. У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду.

Відповідно до п.10 Постанови Пленуму ВСУ від 22.12.2006N 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» заходи забезпечення позову мають тимчасовий характері діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. Зважаючи на це, суд при задоволенні позову не вправі скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування.

Ухвалою суду від 22.08.2019 року були вжиті заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 до вирішення справи по суті. Заборонено будь-яким суб`єктам державної реєстрації прав та державним реєстраторам вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 до вирішення справи по суті.

Залишаючи позовну заяву без розгляду, суд приходить до висновку про скасування вказаного заходу забезпечення, оскільки його мета забезпечення виконання судового рішення, в зв`язку із залишенням позову без розгляду, втрачає свою актуальність.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 158, 247, 257, 260 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання правочину удаваним, визнання правочину недійсним, визнання права власності та витребування майна з чужого незаконного володіння залишити без розгляду.

Скасувати заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 22.08.2019 року у вигляді накладення арешту на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 та заборони будь-яким суб`єктам державної реєстрації прав та державним реєстраторам вчиняти будь-які реєстраційні щодо квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 .

Роз`яснити позивачу, що залишення позову без розгляду не перешкоджає повторному зверненню до суду із заявою з того самого питання.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Київський районний суд м. Харкова протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена в день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 15 днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає чинності після закінчення терміну на апеляційне оскарження, а у випадку її оскарження після розгляду апеляційної скарги судом апеляційної інстанції.

Суддя -