Справа № 524/5641/17
Провадження № 2-с/524/36/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.06.2020 року Суддя Автозаводського районного суду м. Кременчука Предоляк О.С., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу, виданого 11.09.2017 року Автозаводським районним судом м.Кременчука по справі № 524/5641/17за заявою ПАТ «Полтаваобленерго»,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до Автозаводського районного суду м. Кременчука із заявою про скасування судового наказу, виданого 11.09.2017 року Автозаводським районним судом м.Кременчука по справі № 524/5641/17за заявою ПАТ «Полтаваобленерго» про стягнення з неї заборгованості за послуги з централізованого опалення та гарячого водопостачання в сумі 2957,37, встановленого індексу інфляції в розмірі 688,81, 3 % річних від простроченої суми в розмірі 113,49 грн. та судового збору в сумі 800 грн.

Крім того, ОСОБА_1 просить визнати поважними причини пропуску строку та поновити пропущений строк на подання заяви про скасування судового наказу.

Згідно ч.1 ст.170 ЦПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

В ч.2 ст.171 ЦПК України визначено, що заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого частиною першою статті 170 цього Кодексу, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.

Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Рябих проти Росії» п.п. 51, 52).

Таким чином, закон покладає на заявника обов`язок обґрунтувати причину пропуску процесуального строку, а не порушити формальне клопотання про його поновлення з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення.

В обґрунтування пропуску строку на подання заяви про скасування судового наказу ОСОБА_1 зазначає, що спірний судовий наказ вона отримала лише 25.05.2020 року, до цього жодного документу чи повідомлення не надхлдило.

Разом із тим, в матеріалах справи № 524/5641/17 мається повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с. 13), з якого вбачається, що ОСОБА_1 18.10.2017 року особисто отримала судовий наказ.

Враховуючи, що судовий наказ отриманий боржником 18.10.2017 року, з заявою про скасування судового наказу ОСОБА_1 звернулася 29.05.2020 року, суддя не вбачає підстав для поновлення строку для подання заяви про скасування судового наказу та вважає за можливе повернути заяву з підстав, передбачених ч. 2 ст. 171 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 170,171 ЦПК України, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення пропущеного строку на звернення до суду із заявою про скасування судового наказу - відмовити.

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу, виданого 11.09.2017 року Автозаводським районним судом м.Кременчука по справі № 524/5641/17за заявою ПАТ «Полтаваобленерго» - повернути заявнику.

Апеляційна скарга на ухвалу подається до Полтавського апеляційного суду через Автозаводський районний суд м. Кременчука протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя О.С. Предоляк