Справа № 283/1596/20
провадження №2/283/516/2020
У Х В А Л А

07 серпня 2020 року суддя Малинського районного суду Житомирської області Ярмоленко В.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про поділ житлового будинку,

ВСТАНОВИВ:

31 липня 2020 року ОСОБА_1 звернулася до Малинського районного суду Житомирської області з позовною заявою, вимогами якої просить провести розподіл житлового будинку з господарськими будівлями, розташованого в АДРЕСА_1 в натурі між нею та ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , з виділенням часток, а саме: виділити позивачу приміщення №4.1. (кухня), площею 12,2 кв.м., №4.2. (комора), площею 1,8 кв.м., приміщення №4.3. (кімната), площею 16,3 кв.м., приміщення №4.4., площею 16 кв.м., а відповідачам по справі провести розподіл інших приміщень відповідно до даних технічного паспорту на житловий будинок.

Відповідно до ст.174 Цивільного процесуального кодексу України при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору у заявах по суті справи, до яких, в тому числі, належить позовна заява.

Згідно ст.175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обгрунтування.

Частиною 3 ст.175 ЦПК України визначено перелік вимог до змісту позовної заяви.

Однак, позивач подала до суду позовну заяву без додержання вимог, викладених у ст.175 ЦПК України, зокрема:

- не конкретизовано зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні. Якщо позов подано до кількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з них.

- не зазначено чіткий виклад обставин, якими позивач обгрунтовує свої вимоги.

До позовної заяви не долучено доказів належності 9/40 частини будинку ОСОБА_1 , адже попередній договір купівлі-продажу частини житлового будинку з господарськими будівлями не є правовстановлюючим документом на нерухоме майно. За відсутності Основного Договору купівлі-продажу з подальшою державною реєстрацією права власності позивач не може вважатися власником 9/40 частини домоволодіння.

Вимога щодо поділу господарських будівель не конкретизована щодо переліку об`єктів, що входять до складу садиби.

Згідно з частиною 1 статті 356 ЦК України, власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Суб`єктами права спільної часткової власності можуть бути фізичні особи, юридичні особи, держава, територіальні громади.

Виділ майна означає виокремлення певної частки майна із загальної маси спільного майна співвласників та збереження в частці, що залишилася, права спільної власності двох або більше осіб. Тобто режим спільності щодо всього майна зберігається, крім окремої речі, що виділяється.

Статтею 358 ЦК України передбачено підстави та умови здійснення права спільної часткової власності співвласниками та презюмується, що таке здійснення відбувається за їхньою згодою. Відповідно до частини 3 цієї статті кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації.

Таким чином, співвласник вправі вимагати виділу належної йому частки у праві спільної власності з наступною трансформацією в особисту приватну власність.

Разом з тим, в позовній заяві не зазначено відомостей про оспорювання або невизнання відповідачами прав позивача на частину спільного майна, а також щодо звернення позивача до відповідачів з вимогою про поділ спірного майна та їх відмови від такого поділу.

Виходячи з наведеного, позивачем залишено поза увагою вищевказані норми закону, позовна заява не містить відповідного обґрунтування у цій частині.

Також з заяви неможливо встановити чи проводилися позивачем заходи досудового врегулювання спору, про що має бути зазначено в позовній заяві, як того вимагає п.6 ч.3 ст. 175 ЦПК України.

Наведені недоліки слід усунути.

Роз`яснити позивачу, що в іншому разі позовна заява буде вважатися неподаною і буде йому повернута.

Керуючись ст.185 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про поділ житлового будинку - залишити без руху, надавши їй строк чотири дні з дня отримання ухвали, для усунення вказаних недоліків.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк заяву вважати неподаною та повернути заявнику зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя