Долинський районний суд Кіровоградської області
Справа № 388/381/20
УХВАЛА

Іменем України

19.08.2020 рокум. Долинська

Долинський районний суд Кіровоградської області

у складі: головуючого судді Баранського Д.М.,

за участю секретаря Поліщук Т.І.,

розглянув у приміщенні суду в м. Долинській цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Фермерське господарство «Паросток» про визнання правочину недійсним,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні суду знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Фермерське господарство «Паросток» про визнання правочину недійсним.

Ухвалою Долинського районного суду Кіровоградської області від 26 травня 2020 року у цій справі відкрито провадження. Справу призначено за правилами загального позовного провадження. Підготовче судове засідання (провадження) призначено на 11.00 годину 1 липня 2020 року.

Ухвалою Долинського районного суду Кіровоградської області від 1 липня 2020 року позовну заяву залишено без руху, оскільки позивачем не додано до позову документа про сплату судового збору в розмірі 840,80 грн. Цією ж ухвалою позивачу надано строк для усунення недоліків позовної заяви, а саме п`ять днів з дня отримання копії цієї ухвали з урахуванням п. 3 Розділу ХІІ «Прикінцеві положення» ЦПК України. Роз`яснено, що у разі виконання вимог цієї ухвали у встановлений строк, суд продовжить розгляд справи. Якщо не усуне недоліки позовної заяви, позовна заява залишиться без розгляду.

ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 надіслано до суду заяву в якій просить відкрити провадження у справі без сплати судового збору. Зазначає, що згідно з п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, Герої України у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Зазначена норма статті даного Закону не містить посилань на те, що позов має бути заявлений лише з підстав порушення прав та законних інтересів позивача саме як учасника бойових дій, а також прямо та чітко не зазначає, що справа має стосуватись порушених прав саме позивача, що має статус учасника бойових дій, без уточнення характеру такого права та підстав його порушення. До такого висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 27 червня 2018 року у справі № 572/2088/17.

Більше того, ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом про визнання недійсним договору купівлі-продажу земельної ділянки, що отримав як учасник бойових дій. Тобто предмет спору стосується захисту його прав саме як ветерана війни.

Таким чином, позивачем не усунуто недоліки позовної заяви у визначений строк.

Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, підстави для залишення позову без розгляду, дійшов до такого висновку.

Закон України «Про судовий збір» визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

За змістом чч. 1-2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно зі ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» установлений на 2020 рік прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2020 року 2102 грн.

У змісті поданої позовної заяви, позивач ОСОБА_2 зазначає, що звільнений від сплати судового збору згідно з п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України від 22 жовтня 1993 року № 3551-ХІІ «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». У ст. 22 цього ж Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акту, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у ст. 12 цього Закону. Серед них немає права на звернення до суду зі звільненням від сплати судового збору з вимогами, подібними до тих, з якими позивач звернувся у цій справі.

Позивач звернувся до суду з цим позовом з приводу визнання недійсним договору купівлі-продажу земельної ділянки, який не зачіпає порядку, обсягу його соціальних гарантій чи будь-яким іншим чином стосується соціального і правового захисту ветеранів війни.

До такого висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 9 жовтня 2019 року (справа № 9901/311/19).

Окрім цього, такого роду позиція Верховного Суду є послідовною, відображається в інших правозастосовчих актах суддів цього суду у справах предметом спору яких є правочини, зокрема в ухвалі від 24 червня 2020 року у справі 388/541/19.

Згідно з ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Отже, обов`язком суду є врахування висновків щодо застосування відповідних норм права, викладених в постановах Верховного Суду.

Доводи ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 про протилежне правозастосування Верховним Судом щодо цих правовідносин у постанові від 27 червня 2018 року у справі № 572/2088/17, є необґрунтованим, оскільки після цього Великою Палатою Верховного Суду ухвалено постанову від 9 жовтня 2019 року у справі № 9901/311/19 про інше правозастосування.

Невизнання представником позивача правозастосування Великої Палати Верховного Суду щодо спірних правовідносин, є неприйнятним.

З огляду на вищезазначене, зважаючи на предмет та підставу цього позову, суд не вбачає обставин, що дають підстави для звільнення ОСОБА_2 від сплати судового збору.

Отже, позивачем ОСОБА_2 не додано до позову документа про сплату судового збору в розмірі 840,80 грн.

За змістом ч. 11 ст. 187 ЦПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Ухвалою Долинського районного суду Кіровоградської області від 1 липня 2020 року за вищезазначених обставин та підстав, позов залишено без руху. Надано ОСОБА_2 строк для усунення недоліків позовної заяви, а саме п`ять днів з дня отримання копії цієї ухвали з урахуванням п. 3 Розділу ХІІ «Прикінцеві положення» ЦПК України. Роз`яснено, що у разі виконання вимог цієї ухвали у встановлений строк, суд продовжить розгляд справи. Якщо не усуне недоліки позовної заяви, позовна заява залишиться без розгляду.

Згідно з п. 3 Розділу ХІІ «Прикінцеві положення» ЦПК України (в редакції на момент постановлення ухвали про залишення позову без руху) під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

Законом України від 18 червня 2020 року N 731-IX, пункт 3 розділу XII "Прикінцеві положення" Цивільного процесуального кодексу України (Відомості Верховної Ради України, 2017 року, N 48, ст. 436) викладено в такій редакції: "3. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином".

Прикінцевими та перехідними положеннями цього ж Закону України від 18 червня 2020 року N 731-IX передбачено, що цей Закон набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування. Процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 4 розділу X "Прикінцеві положення" Господарського процесуального кодексу України, пункту 3 розділу XII "Прикінцеві положення" Цивільного процесуального кодексу України, пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" N 540-IX від 30 березня 2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.

Закон України від 18 червня 2020 року N 731-IX набрав чинності 17 липня 2020 року.

Згідно з п. 8 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, та не було сплачено судовий збір і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк.

Оскільки позивачем не усунуто недоліки позовної заяви у встановлений ухвалою Долинського районного суду Кіровоградської області від 1 липня 2020 року строк, відповідно за правилами ч. 13 ст. 187, п. 8 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд зобов`язаний залишити позовну заяву без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177, 187, 257-261, 263, 353 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Залишити без розгляду позов ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Фермерське господарство «Паросток» про визнання правочину недійсним.

Роз`яснити, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Апеляційна скарга подається до Кропивницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Д. М. Баранський