Справа № 177/355/20
Провадження № 2/177/432/20
Р І Ш Е Н Н Я

(заочне)

Іменем України

03 червня 2020 року Криворізький районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді: Суботіної С. А.

за участі: секретаря Ференц Я. З.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кривому Розі цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач 30.03.2020 звернувся до суду з позовом, в якому просив суд розірвати шлюб укладений між ним та ОСОБА_2 , зареєстрований Дзержинським районним у м. Кривому Розі відділом ДРАЦС ГТУЮ у Дніпропетровській області, актовий запис № 101.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що 16.04.2016 він зареєстрував шлюб з відповідачем, від якого сторони мають малолітню дитину ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Шлюбні відносини між сторонами не склалися, та фактично припинилися з січня 2020 року, з цього ж часу сторони проживають окремо, спільне господарство не ведуть, єдиного бюджету не мають.

Позивач вважає, що подальше збереження шлюбних відносин з відповідачем є недоцільним, так як сторони мають різні погляди на сімейне життя та ведення сумісного побуту і господарства.

Позивач та його представник у судове засідання не з`явилися. Від представника позивача надійшла заява та розгляд справи за його та позивача відсутності, позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити, проти ухвалення заочного рішення не заперечував.

Відповідач у судове засідання повторно не з`явилася, причини неявки суду не повідомила, про час та місце розгляду справи повідомлялася у встановленому законом порядку (а.с. 20, 27-31, 36, 37, 39,40, 41, 42, 44, 45).

Зі згоди позивача, який не заперечує проти заочного розгляду справи, суд постановив ухвалити по справі заочне рішення, на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 280-281 ЦПК України.

У зв`язку з тим, що сторони правом на участь у судовому засіданні не скористалися, відповідно до ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, вивчивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що сторони перебувають у шлюбі зареєстрованому 16.04.2016 Дзержинським районним у м. Кривому Розі відділом ДРАЦС ГТУЮ у Дніпропетровській області, актовий запис № 101, про що свідчить копія свідоцтва про шлюб (а.с.10).

Від фактичних шлюбних відносин сторони мають дитину, сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.11)

Позивач стверджує, що шлюбні відносини між сторонами фактично припинилися з січня 2020 року, з цього ж часу сторони проживають окремо, спільне господарство не ведуть, єдиного бюджету не мають. Стверджує, що подальше збереження шлюбу є неможливим та буде суперечити їх інтересам.

За ч. 2 ст. 104 Сімейного кодексу України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання.

Відповідно до ч. 1 ст. 110 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Згідно з ч. 2 ст.112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам хоча б одного із них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Суд не застосовує положення ст. 111 Сімейного кодексу України, оскільки в судовому засіданні зібрано достатньо доказів, які підтверджують, що подальше спільне життя подружжя і збереження сім`ї стали неможливими, подальше спільне проживання суперечить інтересам позивача.

Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Однак відповідач, яка змінила прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу з позивачем, до суду не з`явилася, свою думку щодо того, яким прізвищем іменуватися після розірвання шлюбу не висловила, у зв`язку з чим, суд вважає за необхідне після розірвання шлюбу зберегти за нею прізвище « ОСОБА_4 ».

Суд, аналізуючи вищевикладене, приймаючи до уваги те, що шлюб між подружжям існує лише формально, сторони проживають окремо, шлюбні відносини та ведення спільного господарства між ними припинено, зберегти їх сім`ю на майбутнє неможливо, а подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу буде суперечити інтересам позивача, вважає за необхідне шлюб, зареєстрований 16.04.2016 Дзержинським районним у м. Кривому Розі відділом ДРАЦС ГТУЮ у Дніпропетровській області, актовий запис № 101 - розірвати, після розірвання шлюбу відповідачу залишити прізвище « ОСОБА_4 ».

Керуючись ст. ст. 10-13, 76-81, 89, ч. 2 ст. 247, 263-265, 280-282 ЦПК України суд, -

У Х В А Л И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрований 16.04.2016 Дзержинським районним у м. Кривому Розі відділом ДРАЦС ГТУЮ у Дніпропетровській області, актовий запис № 101, - розірвати.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_2 залишити прізвище « ОСОБА_4 ».

Рішення суду після набрання ним законної сили надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яка подається протягом тридцяти днів з дня його складання та підписання.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його складення та підписання, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, тобто протягом тридцяти днів з дня його складання та підписання, шляхом подання апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду через Криворізький районний суд Дніпропетровської області.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його складення та підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення та подання апеляційної скарги на заочне рішення, може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом встановлених процесуальним законом строків, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя: