У Х В А Л А

16 червня 2020 року місто Київ

справа № 753/14102/19

апеляційне провадження № 22-ц/824/6939/2020

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Головачова Я.В.,

суддів: Вербової І.М., Шахової О.В.,

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження клопотання ОСОБА_1 , подане представником ОСОБА_2 , про призначення судової почеркознавчої експертизи із залученням експерта у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Гмирі 17" про захист честі та гідності, стягнення моральної шкоди,

в с т а н о в и в :

У провадженні Київського апеляційного суду перебуває справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСББ "Гмирі 17" про захист честі та гідності, стягнення моральної шкоди, за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , поданої представником ОСОБА_2 , на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 18 лютого 2020 року.

28 травня 2020 року до суду надійшло клопотання представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про призначення судової почеркознавчої експертизи із залученням експерта, яке мотивоване тим, що в суді першої інстанції позивачем заявлялося аналогічне клопотання, проте суд відмовив у його задоволенні в усні формі, що позбавило заявника можливості оскаржити таке судове рішення.

Посилаючись на необхідність отримання висновку експерта для доведення позовних вимог, заявник просив суд призначити почеркознавчу експертизу в присутності експерта Київського науково-дослідного інституту судових експертиз на вирішення якої поставити питання: "Чи може дані зроблені написи " ІНФОРМАЦІЯ_1" на дошці оголошень, що прикручені до стін пасажирських ліфтів будинку АДРЕСА_1 , належати ОСОБА_3 чи іншій особі? ".

Суд вважає за необхідне залишити вказану заяву без розгляду з таких підстав.

Як убачається з матеріалів справи, в судовому засіданні від 18 лютого 2020 року представником позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 заявлено клопотання про призначення почеркознавчої експертизи, яке усною ухвалою суду, занесеною в протокол судового засідання, залишено без задоволення у зв`язку з його безпідставністю та порушенням стадії подання клопотань.

Рішення Дарницького районного суду міста Києва від 18 лютого 2020 року відмовлено у задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСББ "Гмирі 17" про захист честі та гідності, стягнення моральної шкоди.

У березні 2020 року позивач звернулася до Київського апеляційного суду з апеляційною скаргою на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 18 лютого 2020 року та одночасно подала клопотання про призначення почеркознавчої експертизи.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 4 травня 2020 року у задоволенні клопотання ОСОБА_1 , поданого представником ОСОБА_2 , про призначення судової графологічної (почеркознавчої) експертизи відмовлено.

25 травня 2020 року представником ОСОБА_1 - ОСОБА_2 направлено на адресу апеляційного суду повторне клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина 1 статті 2 ЦПК України).

За приписами статі 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до частини 2 статті 44 ЦПК України залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Аналізуючи положення наведеної статті можна зробити висновок, що перелік підстав для визнання дій учасника справи зловживанням процесуальними правами не є вичерпним.

На суд покладено обов`язок вживати заходів для запобігання учасниками справи зловживання процесуальними правами.

Правовідносини суду з кожним учасником процесу підпорядковані досягненням головної мети - винесення законного та обґрунтованого рішення, а також створення особам, що беруть участь у справі, процесуальних умов для забезпечення захисту їх прав, а також прав та інтересів інших осіб.

Цивільний процесуальний обов`язок сторони - це належна поведінка сторони в цивільному судочинстві, що вимагається та забезпечується процесуальним законом, а також кореспондує суб`єктивному процесуальному праву суду.

Подання представником ОСОБА_1 - ОСОБА_2 повторного клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи, суд розцінює, як зловживання процесуальними правами.

Згідно із частиною 3 статті 44 ЦПК України, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути заяву.

Ураховуючи викладене, суд дійшов висновку про зловживання представником ОСОБА_1 - ОСОБА_2 процесуальними правами, внаслідок чого клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи із залученням експерта слід залишити без розгляду.

Крім того, колегія суддів вважає необхідним попередити ОСОБА_1 та її представника ОСОБА_2 , що у разі вчинення ними аналогічних дій в майбутньому, суд буде вправі визнати такі дії зловживання процесуальними правами та застосувати заходи процесуального примусу у виді стягнення штрафу.

Керуючись статтями 44, 260, 261 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

Клопотання ОСОБА_1 , подане представником ОСОБА_2 , про призначення судової почеркознавчої експертизи із залученням експерта у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Гмирі 17" про захист честі та гідності, стягнення моральної шкоди - залишити без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий Судді