Справа № 646/6573/19
№ провадження 2/646/699/2020
Р І Ш Е Н Н Я

(заочне)

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18.06.2020 м.Харків

Червонозаводський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого судді: Шелест І.М.,

за участю секретаря судового засідання Коммунарової А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові у спрощеному порядку цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , яка мешкає за адресою: АДРЕСА_1 до ОСОБА_2 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,

встановив:

Позивач, ОСОБА_1 , звернулась до суду з позовом до відповідача, ОСОБА_2 , про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.

В обґрунтування позову зазначає, що є власницею квартири АДРЕСА_2 , який належить їй на праві приватної власності на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого приватним нотаріусом Шуть О.Г. 27.01.2012 за реєстровим № 738. Одразу після придбання квартири в ній також було зареєстровано доньку ОСОБА_3 , а також племінника - ОСОБА_2 . Останній фактично у належній позивачу квартирі не проживав, а після подій 2014 року виїхав на постійне проживання до Російської Федерації, де в подальшому отримав російське громадянство та проживає на даний час. Зважаючи на реєстрацію місця проживання відповідача у належній позивачу квартирі, вона має складнощі в оформленні субсидії та змушує сплачувати зайві кошти за комунальні послуги, у той час, як він не проживає в квартирі чотири роки. Крім того, реєстрація особи, яка фактично не проживає у квартирі призводить до складнощів у разі необхідності розпорядження нею. Тому позивач просила визнати відповідача таким, що втратив право користування житловим приміщенням.

У судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явилася, подала заяву, в якій відмовилася від виклику свідків по справі, просила розглянути справу у її відсутність та задовольнити позов, проти заочного порядку розгляду справи не заперечувала.

Відповідач ОСОБА_2 , до суду повторно не з`явився про слухання справи повідомлявся шляхом направлення судових повісток за місцем реєстрації.

Зі згоди позивача, суд ухвалює заочне рішення, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.

Суд, дослідивши надані докази в їх сукупності, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини: квартира АДРЕСА_2 належить ОСОБА_1 на праві приватної власності на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого приватним нотаріусом Шуть О.Г. 27.01.2012 за реєстровим № 738, що підтверджується копією договору, витягом з Державного реєстру правочинів, Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.(а.с. 7-9).

З довідки про зареєстрованих у житловому приміщенні осіб від 01.08.2019 вбачається, що в квартирі АДРЕСА_2 зареєстровані: відповідач ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 . (а.с. 10).

На запит адвоката начальник Основянського ВП ГУ НП в Харківській області І.Зіненко повідомив, що працівниками відділу поліції було здійснено вихід на адресу: АДРЕСА_1 , де встановлено, що за вказаною адресою мешкає ОСОБА_1 (власниця), разом із своєю донькою ОСОБА_3 та онучкою ОСОБА_4 (а.с. 11).

Як вбачається з копії заяви ОСОБА_2 про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 , який мешкав за адресою: АДРЕСА_3 - відповідач приймає після нього спадщину (а.с. 14).

Згідно ч. 1 ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном.

Частиною 1 ст. 319 ЦК України передбачено, що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Відповідно до ст. 391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

З ч. 2 ст. 405 ЦК України вбачається, що член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.

На підставі наданих доказів, суд вважає доведеним, що відповідач втратив право користування жилою площею за адресою реєстрації, тому що добровільно її залишив, не проживає у квартирі понад 1 рік без поважних причин.

Даних, що позивач порушив права відповідача на проживання, суду не надано, в зв`язку з чим суд задовольняє позов в повному обсязі.

Згідно ст. 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місце проживання в України», зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється на підставі: судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, про виселення, про визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою.

У зв`язку з тим, що судом було достовірно встановлено, що позивач є особистим власником квартири, відповідач ОСОБА_2 у квартирі не проживає без поважних причин вже тривалий час, будь-якої домовленості стосовно цього між нею та позивачем не має, суд приходить до висновку, що вимоги ОСОБА_1 відповідають вимогам закону, а тому підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст. 4, 12, 13, 81, 82, 141, 229, 258, 259, 263-265, 268, 280-282 ЦПК України, ст.ст. 317, 319, 391, 405 ЦК України, ст.7 ЗУ «Про свободу пересування та вільний вибір місце проживання в України» суд, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням - задовольнити повністю.

Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , таким, що втратив право користування квартирою, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому Цивільно-процесуальним законодавством.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

Відповідно до вимог п.15 Перехідних положень ЦПК України(в ред. з 15.12.2017 року) до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через Червонозаводський районний суд м. Харкова, а матеріали справи витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Позивач: ОСОБА_1 , ідн. НОМЕР_1 , яка мешкає за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Суддя І.М. Шелест