Справа № 638/4895/15-ц
Провадження № 2/638/1369/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 червня 2020 року Дзержинський районний суд міста Харкова в складі:

головуючого судді Семіряд І.В.

за участю секретаря Башинської К.С.

за участю

представника позивача ОСОБА_1

представника відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Дзержинського райсуду міста Харкова цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа ОСОБА_5 , Десята Харківська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

30.03.2015 ОСОБА_3 , звернувся до Дзержинського районного суду м. Харкова з позовом до ХМР, третя особа Десята Харківська державна нотаріальна контора про визнання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

08.06.2015 заочним рішенням Дзержинського районного суду м. Харкова позов ОСОБА_3 до Харківської міської ради Харківської області, третя особа: Десята Харківська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовллено.

Встановлено ОСОБА_3 додатковий строк три місяці для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті його батька ОСОБА_6 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , починаючи з дня набрання рішенням законної сили.

Рішенням Апеляційного суду Харківської області від 20.12.2016 заочне рішення Дзержинського районного суду м. Харкова скасовано і в задоволені позову ОСОБА_6 відмовлено.

Постановою Верховного Суду від 17.10.2018 заочне рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 08.06.2015 та рішення Апеляційного суду Харківської області від 20.12.2016 скасоване, справу передано на новий розгляд до суду першої інстанції.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу передано в провадження судді Семіряд І.В.

21.01.2019 позивачем ОСОБА_3 уточнено позову заяву, визначено відповідачами ОСОБА_4 , третя особа ОСОБА_5 , Десята ХДНК.

Сторони в судове засідання не прибули, надавши повноваження, представляти їх інтереси в суді своїм представникам.

В судовому засідання представник позивача ОСОБА_1 зазначила, що справа підлягає розгляду у Дзержинському районному суду м. Харкова, так як позовні вимоги стосуються майнових прав, на розташоване у м. Харкові нерухоме майно.

Представник відповідача зазначив, що справа значний час знаходиться в провадженні суду, а тому можливо продовжити її розгляд в Дзержинському районному суду м. Харкова, не зважаючи на те, що вона не підсудна Дзержинському районному суду м. Харкова.

Представник третьої особи у судове засідання не з`явився, звернувся до суду з заявою про розгляд справи за його відсутності.

Суд, вислухавши думку представника позивача, представника відповідача та дослідивши відповідні матеріали справи приходить до наступного:

З уточненого позову ОСОБА_3 , поданого 21.01.2019, вбачається, що останній просить визначити додатковий строк для прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 батька ОСОБА_6 , при цьому з уточненої позовної заяви виключено з числа відповідачів Харківську міську раду.

В уточненому позові ОСОБА_3 зазначає, що до складу спадщини входить трьохкімнатна картира АДРЕСА_1 .

Також, в уточненому позові позивач вказує, що ОСОБА_6 за життя не встиг зареєструвати своє право власності на вказану квартиру.

Остаточно в уточненій позовній заяві позивач зазначає відповідача ОСОБА_4 , яка зареєстрована у Хмельницькій області.

Відповідно до частини першої статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до частини п`ятої статті 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Згідно частини третьої статті 1296 ЦК України відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Тлумачення вказаних норм свідчить, що законодавець розмежовує поняття «виникнення права на спадщину» та «виникнення права власності на нерухоме майно, що входить до складу спадщини», і пов`язує із виникненням цих майнових прав різні правові наслідки. Виникнення у спадкоємця права на спадщину, яке пов`язується з її прийняттям, як майнового права зумовлює входження права на неї до складу спадщини після смерті спадкоємця, який не одержав свідоцтва про право на спадщину та не здійснив державну реєстрацію права.

Отже, відсутність у ОСОБА_3 свідоцтва про право власності на спадкове майно після смерті батька ОСОБА_6 , не є перешкодою для реалізації права на прийняття спадщини після смерті батька . Оскільки виникнення у спадкоємця права на спадщину, яке пов`язується з її прийняттям, як майнового права зумовлює входження права на неї до складу спадщини після смерті спадкоємця, який не одержав свідоцтва про право на спадщину та не здійснив державну реєстрацію права.

Зазначена правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 14.08.2019 у справі № 523/3522/16-ц.

Ст.30 ЦПК України встановлена виключна підсудність, зокрема, частиною першою вказаної статті передбачено, що позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

Відповідно до п. 41 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України цивільних і кримінальних справ «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» від 01 березня 2013 року № 3 (далі - Постанова № 3) перелік позовів, для яких визначено виключну підсудність (стаття 114 ЦПК, в редакції ЦПК України 2004 року, положення якої є аналогічними ст. 30 ЦПК України в редакції 2017 року) є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає.

Відповідно до роз`яснень, які містяться у п. 42 Постанови № 3, виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна. Згідно з положеннями ст. 181 ЦК до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (ст. 358 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (ст. 364, 367 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (ст.370,372 ЦК); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

З викладеного вбачається, що у даній справі має місце виключна підсудність, оскільки до складу спадщини входить, в тому числі квартира АДРЕСА_1 , отже спірні правовідносини виникли з приводу нерухомого майна, а саме встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, до складу якої входить квартира у м. Хмельницькому, яка відповідно до затвердженого акту державного виконавця про передачу майна стягувачу у рахунок погашення боргу, належить на праві власності ОСОБА_6 , однак останній не встиг зареєструвати право власності на вказану квартиру, оскільки помер.

Згідно адміністративно-територіального поділу Хмельницької області спірне нерухоме майно, розташоване на території міста Хмельницький, яке територіально відносить до юрисликції Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області, а отже справа належить до територіальної юрисдикції саме зазначеного суду.

Враховуючи місце розташування нерухомого майна, яке входить до складу спадщини, даний позов із дотриманням вимог ч. 1 ст. 30 ЦПК України потрібно направити до Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області.

Згідно Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», інститут підсудності безпосередньо пов`язаний із забезпеченням права на справедливий судовий розгляд, закріпленого у п.1 ст.6 Конвенції, оскільки за його допомогою визначається «належний суд», тобто суд, уповноважений розглядати конкретну справу.

Відповідно п. 1 ч.1 ст. 31 ЦПК України - суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Відповідно до ч.1ст. 32 ЦПК України, спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 30 ЦПК України, Постановою Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України № 3 від 01.03.2013 « Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ », суд, -

УХВАЛИВ:

Цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа ОСОБА_7 , Десята Харківська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини передати до Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області для подальшого розгляду.

У відповідності до п.п. 15.5) п. 15 розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга може бути подана до Харківського апеляційного суду через Дзержинський районний суд міста Харкова протягом 15-ти днів з дня її з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, протягом 15 днів з дня вручення їй копії ухвали суду.

Повний текст ухвали виготовлено 05.06.2020.

Суддя: Семіряд І.В.