П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 травня 2020 року місто Київ

справа № 760/25942/19

провадження № 22-ц/824/4244/2020

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Головачова Я.В.,

суддів: Вербової І.М., Шахової О.В.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва у складі судді Рибака М.А. від 11 грудня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до приватного акціонерного товариства "Київський страховий дім" про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди,

в с т а н о в и в :

У вересні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ПрАТ "Київський страховий дім" про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди.

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 18 листопада 2019 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху та надано строк для усунення недоліків.

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 11 грудня 2019 року позовну заяву ОСОБА_1 повернуто на підставі пункту 1 частини 4 статі 185 ЦПК України.

У поданій апеляційній скарзі ОСОБА_1 , посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просить скасувати ухвалу суду і вважати поданою заяву про усунення недоліків. Скаржник зазначає, що заяву про усунення недоліків було подано його представником ОСОБА_2 , з яким укладено договір про надання юридичних послуг, а тому суд дійшов помилкового висновку щодо ненадання доказів повноважень ОСОБА_2 .

Відзив на апеляційну скаргу до суду не надходив.

Розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість постановленої ухвали, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до пункту 1 частини 4 статі 185 ЦПК України суддя повертає заяву, якщо її подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Як убачається з матеріалів справи, звертаючись до суду з вищевказаним позовом, ОСОБА_1 не сплатив судовий збір за одну з позовних вимог (відшкодування моральної шкоди), внаслідок чого ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 18 листопада 2019 року позовну заяву залишено без руху та запропоновано усунути наведені недоліки.

28 листопада 2019 року на виконання вимог ухвали суду ОСОБА_2 через систему "Електронний суд" направлено заяву про усунення недоліків, у якій позивач просив вважати недійсною вимогу про відшкодування моральної шкоди.

Постановляючи ухвалу про повернення заяви, суд першої інстанції виходив із того, що до заяви про усунення недоліків не надано документів на підтвердження повноважень представника ОСОБА_2 , а тому він не мав процесуальної дієздатності на вчинення процесуальної дії. Ураховуючи зазначене, недоліки позовної заяви усунуті не були.

Такий висновок суду є правильним.

За змістом частини 1 статті 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Відповідно до частин 1, 3 статті 237 ЦК України представництвом є правовідношення, в якому одна сторона (представник) зобов`язана або має право вчинити правочин від імені другої сторони, яку вона представляє.

Представництво виникає на підставі договору, закону, акта органу юридичної особи та з інших підстав, встановлених актами цивільного законодавства.

Повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені довіреністю фізичної або юридичної особи (пункт 1 частини 1 статті 62 ЦПК України).

Як убачається з матеріалів справи, заяву про усунення недоліків позовної заяви ОСОБА_1 подано ОСОБА_2 , проте документів, які б підтверджували його повноваження як представника (копія довіреності, ордер), матеріали справи не містять.

Ураховуючи наведене, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про наявність підстав для повернення позовної заяви ОСОБА_1 у зв`язку з тим, що здійснюючи процесуальну дію (подання заяви про усунення недоліків) представник заявника не надав документів на підтвердження своїх повноважень і як наслідок, вимоги ухвали суду виконані не були.

Доводи, наведені у апеляційній скарзі висновків суду не спростовують.

Відповідно до частини 1 статті 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Ураховуючи викладене, підстави для скасування ухвали суду першої інстанції і задоволення апеляційної скарги відсутні.

Керуючись статтями 367, 374, 375, 381-384 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 11 грудня 2019 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена до Верховного Суду шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 26 травня 2020 року.

Головуючий Я.В. Головачов

Судді: І.М. Вербова

О.В. Шахова