Справа № 357/1559/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 травня 2020 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючий суддя - Цукуров В.П. ,

секретар судового засідання - Александрова А.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м.Біла Церква Київської області цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В :

Заявниця ОСОБА_1 звернулась до суду із заявою про розірвання шлюбу, посилаючись на наступні обставини. 20.04.2018 року вона зареєструвала шлюб з ОСОБА_2 , від спільного життя дітей не мають Заявниця посилалася на те, що сімейне життя не склалося через різницю в характерах, відсутністю взаєморозуміння та довіри один до одного. Сторони не підтримують ніяких відносин. На даний час шлюб існує формально і надалі зберігати його немає сенсу. Просила шлюб розірвати.

Заявниця в судове засідання не з`явилась, до суду подала заяву в якій зазначила, що заяву про розірвання шлюбу підтримує повністю, просить розглядати справу у її відсутність (а.с.23).

Заінтересована особа ОСОБА_2 відбуває покарання у державній установі «Солонянська ВК №21» с.Аполонівка, Солонянський район, Дніпропетровська область, згідно вироку Волновоського районного суду Донецької області від 14.09.2015 року за ч.2 ст.115 КК України, про розгляд справи вважається повідомленим належним чином (а.с.21,26).

Відповідно до ч. 3 ст. 293 ЦПК України, у порядку окремого провадження розглядаються також справи про розірвання шлюбу за заявою будь-кого з подружжя, якщо один з нього засуджений до позбавлення волі.

Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку, що заява обґрунтована і підлягає до задоволення з наступних підстав.

Встановлено, що сторони по справі зареєстрували шлюб 20 квітня 2018 року у Солонянському районному відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, що підтверджується свідоцтвом серії НОМЕР_1 . Від шлюбу дітей не мають.

Сторони припинили подружні відносини через різницю в характерах, відсутністю взаєморозуміння та довіри один до одного.

Згідно ч. 1 ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушення жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Норми частин 3 і 4 ст. 56 СК України передбачають, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини; примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.

Згідно ст. 110 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

З`ясувавши дійсні взаємини подружжя, причини подання заяви про розірвання шлюбу, інші обставини їх життя, суд приходить до висновку, що подальше збереження шлюбу суперечить інтересам сторін і тому шлюб між ними має бути розірваний.

На підставі викладеного та керуючись ст. 24, 56, 110-112 СК України, ст. ст. 4, 12, 13, 76-81, 258-259, 265, 268, 293, 354-355 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В :

Заяву задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса проживання: АДРЕСА_1 ) та ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса : АДРЕСА_2 ) зареєстрований 20 квітня 2018 року Солонянським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис № 28 - розірвати.

Апеляційну скаргу на рішення суду може бути подано учасниками справи, а також особами, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне судове рішення складено 22 травня 2020 року.

СуддяВ. П. Цукуров