Дата документу 02.06.2020
02 червня 2020 року Мелітопольський міськрайонний суд Запорізької області у складі:
головуючого судді Редько О.В.,
за участі секретаря судового засідання Колеснікової Л.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , в інтересах якого діє законний представник ОСОБА_1 до виконавчого комітету Мелітопольської міської ради Запорізької області, за участю третіх осіб: ОСОБА_3 , приватного нотаріуса Мелітопольського міського округу Бєднова Олександра Анатолійовича про визнання особи такою, що потребує поліпшення житлових умов, зобов`язання вчинити певні дії,
І. КОРОТКИЙ ЗМІСТ ПОЗОВНИХ ВИМОГ.
ОСОБА_1 , ОСОБА_2 в інтересах якого діє законний представник ОСОБА_1 звернулися до суду з позовом до Мелітопольської міської ради Запорізької області про визнання особи такою, що потребує поліпшення житлових умов, зобов`язання вчинити певні дії.
Позивачу ОСОБА_1 необхідні були гроші на організацію похорон, на влаштування життя із дитиною після смерті кормильця . 26.07.2017 року вона отримала у борг кошти у ОСОБА_3 , уклала договір позики, посвідчили у приватного нотаріуса Мелітопольського міського нотаріального округу Бєднова О.А. за №1844, у якості забезпечення цього договору позики вона із ОСОБА_3 уклали договір іпотеки від 26.07.2017 року, який також посвідчили у приватного нотаріуса Мелітопольського міського нотаріального округу Бєднова О.А. за №1845. Отже іпотекодавцем стала позивач ОСОБА_1 , а іпотеко держателем - ОСОБА_3 . Предметом договору іпотеки стала її трикімнатна квартира по АДРЕСА_1
Гроші вона не в змозі була віддати вчасно, а ОСОБА_3 вимагала повернення згідно умов договору позики. Тому вони 31.07.2017 року підписали договір про задоволення вимог іпотекодержателя, згідно якого іпотекодержатель набув права власності на нерухоме майно - трикімнатну квартиру розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , яка була зареєстрована в реєстрі речових прав на нерухоме майно 31.07.2017 року.
Позивач ОСОБА_1 звернулася до виконавчого комітету Мелітопольської міської ради із заявою про постановлення її на квартирний облік з складом сім`ї 2 особи разом із дитиною - сином ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 як таку, що потребує поліпшення житлових умов. Однак, своїм рішенням, яке викладене у протоколі засідання громадської комісії житлових питань виконкому від 20.06.2018 року №11 відповідач їй відмовив посилаючись на те, що згідно з інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 02.08.2017 року вона добровільно 31.07.2017 року оформила іпотечний договір та 31.07.2017 року передала право на квартиру ОСОБА_3 . Відповідно до ст.35 Житлового кодексу УРСР Громадяни, які штучно погіршили житлові умови шляхом обміну займаного жилого приміщення, його псування або руйнування, відчуження придатного і достатнього за розміром для проживання жилого будинку (частини будинку), а також громадяни, у яких потреба в поліпшенні житлових умов виникла внаслідок вилучення жилого приміщення, використовуваного для одержання нетрудових доходів ("стаття 96), не беруться на облік потребуючих поліпшення житлових умов протягом п`яти років з моменту погіршення житлових умов. Тому на думку комісії, вона самостійно позбавилася достатньої житлової площі і прийняти її на квартирний облік не має законних підстав.
31.07.2017 року вона була позбавлена права власності на власне нерухоме майно по процедурі звернення стягнення на моє майно, що не є штучним погіршенням своїх житлових умов, з огляду на таке: в силу ч.3 ст.33 ЗУ «Про іпотеку» звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється на підставі рішення суду, виконавчого напису нотаріуса або згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя. Отже, звернення стягнення на нерухоме майно не є добровільним. Ані договір іпотеки, ані договір про задоволення вимог іпотеко держателя не договорами відчуження нерухомого майна.
До сьогоднішнього дня вона мешкає у зазначеній квартирі із дитиною-сином ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується довідкою з місця проживання, однак, ця квартира їй не належить на праві власності. ОСОБА_3 має намір використовувати зазначену квартиру для власного проживання зі своєю сім`єю. Листом-вимогою від 01.09.2019 року їй письмово було повідомлено про виселення. У цьому листі від 01.09.2019 року власниця вимагала протягом місця з моменту підписання цієї вимоги звільнити займану нею з дитиною ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 зазначену квартиру від себе та від їхніх речей. У разі невиконання викладених вище вимог вона буде вимушена звернутися до суду з позовом про виселення.
Договору найму житлового приміщення позивач ОСОБА_1 із ОСОБА_3 не укладали.
Тому вважає, що її житлові права та житлові права її дитини були порушені відмовою відповідача та просить поставити її на квартирний облік як дружину загиблого військовослужбовця учасника бойових дій АТО, складом сім`ї 2 особи, що потребують поліпшення житлових умов в позачерговому порядку.
ІІ. ЗАЯВИ (КЛОПОТАННЯ) УЧАСНИКІВ СПРАВИ.
Позивачі: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 в інтересах якого діє законний представник ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилися, від ОСОБА_1 надійшла заява з проханням слухати справу за її відсутності, просить задовольнити позовну заяву в повному обсязі, не заперечує проти ухвалення заочного рішення.
Представник відповідача у судове засідання не з`явився з невідомої суду причини, про час, місце і дату судового засідання був повідомлений належним чином. Про поважні причини своєї неявки суд не повідомив, заяв про відкладення розгляду справи та про розгляд справи за його відсутності від нього не надходило, відзив на позовну заяву та будь-які клопотання до суду не подавав, тому суд визнає його неявку неповажною та вважає можливим розглянути справу за його відсутності, ухваливши заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає вимогам ст. 224 ЦПК України.
За таких обставин суд на підставі ч. 4 ст. 280 ЦПК України розглядає справу на підставі наявних у справі доказів.
Третя особа - ОСОБА_3 у судове засідання не з`явилася, від неї надійшла заява з проханням слухати справу за її відсутності, не заперечує проти задоволення позовних вимог.
Третя особа - приватний нотаріус Мелітопольського міського округу Бєднов О.А. у судове засідання не з`явився, від нього надійшла заява з проханням слухати справу за його відсутності, не заперечує проти задоволення позовних вимог.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання сторін фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
ІІІ. ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ ТА ЗМІСТ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН.
24 жовтня 2009 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженець с. Златоустівка Криворізького району Дніпропетровської області, та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , уродженка м. Мелітополь Запорізької області, зареєстрували шлюб, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_2 , виданого 24.10.2009 року відділом реєстрації актів цивільного стану по місту Мелітополю Мелітопольського міськрайонного управління юстиції Запорізької області, актовий запис № 1005 /а.с.6/.
ІНФОРМАЦІЯ_2 народився ОСОБА_2 . Батьками вказані ОСОБА_4 та ОСОБА_1 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 , виданого 12.10.2010 року відділом реєстрації актів цивільного стану по місту Мелітополю Мелітопольського міськрайонного управління юстиції Запорізької області, актовий запис № 1246 /а.с.7/.
ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 . Місце смерті - місто Луганськ, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_4 , виданого 25.07.2014 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Мелітополю реєстраційної служби Мелітопольського міськрайонного управління юстиції у Запорізькій області, актовий запис № 1197 /а.с.8/.
Згідно копії посвідчення члена сім`ї дружини військовослужбовця, який загинув (помер) чи пропав безвісті під час проходження військової служби серія НОМЕР_5 виданого Мелітопольським ОМВК 30.09.2015, ОСОБА_1 має право на пільги встановлені законом України для членів сім`ї військовослужбовців, які загинули (померли) чи пропали безвісті під час проходження військової служби. Посвідчення безстрокове і діє на всій території України /а.с.46/.
Згідно довідки про доходи пенсіонера виданої ГУ Пенсійного фонду України в Запорізькій області 30.09.2019 № 337, ОСОБА_1 перебуває на обліку в Головному управлінні ПФУ в Запорізькій області і отримує пенсію в разі втрати годувальника /а.с.50/.
Згідно копії посвідчення члена сім`ї загиблого серія НОМЕР_6 виданого Управлінням соціального захисту населення Мелітопольської міської ради Запорізької області 29.08.2014, ОСОБА_1 має право на пільги встановлені законом України для сімей загиблих (померлих) ветеранів війни. Посвідчення безтермінове і дійсне на всій території України /а.с.9/.
Згідно копії посвідчення члена сім`ї загиблого серія НОМЕР_7 виданого Управлінням соціального захисту населення Мелітопольської міської ради Запорізької області 29.08.2014, ОСОБА_2 має право на пільги встановлені законом України для сімей загиблих (померлих) ветеранів війни. Посвідчення дійсне на всій території України до 24.09.2026 /а.с.10/.
Згідно копії свідоцтва про право на спадщину від 18.02.2016, посвідченого приватним нотаріусом Мелітопольського нотаріального округу Запорізької області Бєдновим О.А., зареєстрованого в реєстрі за № 300 ОСОБА_1 на праві приватної власності належала квартира АДРЕСА_1 , після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_6 /а.с.11/.
Згідно договору позики посвідченого приватним нотаріусом Мелітопольського міського нотаріального округу Запорізької області Бєдновим О.А. 26.07.2017, зареєстрованого в реєстрі за № 1844, ОСОБА_3 передала у власність ОСОБА_1 гроші в розмірі 181 230,00 грн, що за курсом НБУ на дату укладання цього договору становить 7 000 доларів США /а.с.13/.
Згідно договору іпотеки по договору позики посвідченого приватним нотаріусом Мелітопольського міського нотаріального округу Запорізької області Бєдновим О.А. 26.07.2017, зареєстрованого в реєстрі за № 1845, предметом іпотеки є квартира розташована за адресою: АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_1 на праві приватної власності, іпотекодавець - ОСОБА_1 , іпотекодержатель - ОСОБА_3 /а.с.14-15/.
Згідно договору про задоволення вимог іпотекодержателя посвідченого приватним нотаріусом Мелітопольського міського нотаріального округу Запорізької області Бєдновим О.А. 31.07.2017, зареєстрованого в реєстрі за № 1892, іпотекодавець - ОСОБА_1 передала, а іпотекодержатель - ОСОБА_3 набуває права власності на нерухоме майно: трьохкімнатна квартира, розташована за адресою: АДРЕСА_1 , що є предметом іпотеки по договору позики посвідченого приватним нотаріусом Мелітопольського міського нотаріального округу Запорізької області Бєдновим О.А. 26.07.2017, зареєстрованого в реєстрі за № 1845 /а.с.16/.
01.09.2019 року ОСОБА_3 направила на адресу ОСОБА_1 лист - вимогу про звільнення займану разом з дитиною ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 квартиру по АДРЕСА_1 /а.с.17/.
Згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 31.07.2017, квартира, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , на підставі договору про задоволення вимог іпотеко держателя, серія та номер 1892, виданий 31.07.3017 приватним нотаріусом Мелітопольського міського нотаріального округу Запорізької області Бєдновим О.А., на праві приватної власності належить ОСОБА_3 /а.с.60/.
Згідно довідки виданої старшої по будинку АДРЕСА_1 від 02.10.2019, за адресою: АДРЕСА_1 , проживають: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та її син - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 /а.с.21/.
ІV. МОТИВИ СУДУ ТА ЗАСТОСОВАНІ НОРМИ ПРАВА.
Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Згідно ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Згідно ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставах, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до ст. 22 Конституції України, права і свободи людини і громадянина, закріплені цією Конституцією, не є вичерпними. Конституційні права і свободи гарантуються і не можуть бути скасовані. При прийнятті нових законів або внесенні змін до чинних законів не допускається звуження змісту та обсягу існуючих прав і свобод.
Відповідно до ст. 24 Конституції України, громадяни мають рівні конституційні права і свободи та є рівними перед законом. Не може бути привілеїв чи обмежень за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, за мовними або іншими ознаками.
Правовідносини в сфері забезпечення військовослужбовців та членів їх сімей житлом регулюються Законом України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» від 20 грудня 1991 року № 2011-XII (далі - Закон № 2011-XII), Житловим кодексом Української РСР, Правилами обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм жилих приміщень в Українській РСР, затвердженими постановою Ради Міністрів УРСР і Укрпрофради від 11 грудня 1984 року № 470, Порядком забезпечення військовослужбовців та членів їх сімей житловими приміщеннями, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 3 серпня 2006 року № 1081.
Згідно абз. 1 ч.1, абз.3,4 ч.3 статті 12 ЗУ «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» № 2011-XII держава забезпечує військовослужбовців жилими приміщеннями або за їх бажанням грошовою компенсацією за належне їм для отримання жиле приміщення на підставах, у порядку і відповідно до вимог, встановлених Житловим кодексом Української РСР та іншими нормативно-правовими актами.У позачерговому порядку в разі потреби поліпшення житлових умов надаються жилі приміщення сім`ям військовослужбовців, які загинули (померли) або пропали безвісти під час проходження військової служби, за місцем їх перебування на обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов. Забезпечення жилими приміщеннями в разі потреби поліпшення житлових умов сімей військовослужбовців, які брали безпосередню участь в антитерористичній операції або забезпеченні її проведення, у здійсненні заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації у Донецькій та Луганській областях або забезпеченні їх здійснення та загинули (померли) або пропали безвісти, здійснюється за рахунок коштів державного бюджету в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до ст.34 ЖК УРСР Громадяни, які потребують поліпшення житлових умов, беруться на облік для одержання жилих приміщень у будинках державного і громадського житлового фонду та вносяться до єдиного державного реєстру громадян, які потребують поліпшення житлових умов, порядок ведення якого визначає Кабінет Міністрів України. Як передбачено ч. 1 с. 9 ЖК УРСР громадяни мають право на одержання у безстрокове користування у встановленому порядку жилого приміщення в будинках державного чи громадського житлового фонду, або на одержання за їх бажанням грошової компенсації за належне їм для отримання жиле приміщення для категорій громадян, визначених законом, або в будинках житлово-будівельних кооперативів. Забезпечення постійним житлом громадян, які відповідно до законодавства мають право на його отримання, може здійснюватися шляхом будівництва або придбання доступного житла за рахунок надання державної підтримки у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України (ч. 2 ст. 9). Житлові права охороняються законом, за винятком випадків, коли вони здійснюються в суперечності з призначенням цих прав чи з порушенням прав інших громадян або прав державних і громадських організацій (ч. 5 ст. 9).
Згідно абз. 1 ч. 1 ст. 45 ЖК УРСР у першу чергу жилі приміщення надаються потребуючим поліпшення житлових умов сім`ям воїнів (партизанів), які загинули чи пропали безвісти, і прирівняним до них у встановленому порядку особам. Тобто дана норма містить перелік категорій громадян, яким житлові приміщення надаються у першу чергу, зокрема, такі особи мають право на одержання житлового приміщення у більш короткий термін, ніж особи, що належать до загальної черги. Так, у першочерговому порядку надання житлових приміщень здійснюється незалежно від того, чи існувало право на одержання житлового приміщення в першу чергу при взятті на квартирний облік чи воно виникло пізніше підчас перебування на обліку у загальній черзі.
Статтею 47 ЖК УРСР норма жилої площі в Українській РСР встановлюється в розмірі 13,65 квадратного метра на одну особу. При цьому така норма являє собою розрахунковий норматив забезпеченості житловою площею в громадському та державному житловому фонді на одну особу, у даному випадку мається на увазі розмір житлової площі - без урахування площі нежитлових приміщень (кухонь, коридорів, комор і т. п.).
Положеннями ч. 1 ст. 48 ЖК УРСР передбачено, що жиле приміщення надається громадянам у межах норми жилої площі, але не менше розміру, який визначається Кабінетом Міністрів України і Федерацією професійних спілок України. При цьому враховується жила площа у жилому будинку (квартирі), що перебуває у приватній власності громадян, якщо ними не використані житлові чеки.
Водночас облік громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм у безстрокове користування жилих приміщень у будинках державного і громадського житлового фонду, призначених для постійного проживання врегульовано Правилами обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм жилих приміщень в Українській РСР, затвердженими постановою Ради Міністрів УРСР і Укрпрофради від 11.12.1984 р. №470 (далі - Правила №470). Пунктом 13 даних Правил визначено, що на квартирний облік беруться громадяни, які потребують поліпшення житлових умов. Так, потребуючими поліпшення житлових умов визнаються серед іншого громадяни, які забезпечені жилою площею нижче за рівень, що визначається виконавчими комітетами обласних, Київської і Севастопольської міських Рад народних депутатів разом з радами профспілок. Цей рівень періодично переглядається вказаними органами (п.п.1 п.13). За змістом статті 15 Цивільного процесуального кодексу України під цивільною юрисдикцією розуміється компетенція загальних судів вирішувати, з додержанням процесуальної форми, цивільні справи у видах проваджень, передбачених цим Кодексом.
За загальним правилом у порядку цивільного судочинства загальними судами вирішуються справи про захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, у яких хоча б одна зі сторін є фізичною особою, зокрема, спори, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин, а також із інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства (статті 3, 15 Цивільного процесуального кодексу України).
Виходячи із системного аналізу норм чинного цивільного законодавства отримати нерухоме майно у власність в Україні можна на підставі договорів про відчуження: купівлі-продажу, міни, дарування, довічного утримання, пожертви та спадщини. Отже, позивачка не укладала договорів про відчуження нерухомого майна, добровільне не погіршувала свої житлові умови.
Договір іпотеки - це вид забезпечення виконання зобов`язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов`язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Законом. Згідно із частиною першою статті 7 цього Закону за рахунок предмета іпотеки іпотекодержатель має право задовольнити свою вимогу за основним зобов`язанням у повному обсязі або в частині, встановленій іпотечним договором, що визначена на час виконання цієї вимоги, включаючи сплату процентів, неустойки, основної суми боргу та будь-якого збільшення цієї суми, яке було прямо передбачене умовами договору, що обумовлює основне зобов`язання, (ст.1 Закону України «Про іпотеку»)
Відповідно до частини першої статті 33 Закону України «Про іпотеку» в разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов`язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов`язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки. Право іпотекодержателя на звернення стягнення на предмет іпотеки також виникає з підстав, встановлених статтею 12 цього Закону.
Згідно частинам 1, 2 ст. 160 СК України місце проживання дитини, яка не досягла десяти років, визначається за згодою батьків. Місце проживання дитини, яка досягла десяти років, визначається за спільною згодою батьків та самої дитини.
Частинами 3 та 4 статті 29 ЦК України визначено, що місцем проживання фізичної особи у віці від десяти до чотирнадцяти років є місце проживання її батьків (усиновлювачів) або одного з них, з ким вона проживає, опікуна або місцезнаходження навчального закладу чи закладу охорони здоров`я тощо, в якому вона проживає, якщо інше місце проживання не встановлено за згодою між дитиною та батьками (усиновлювачами, опікуном) або організацією, яка виконує щодо неї функції опікуна.
Відповідно до ч.1 ст.241 ЦК України батьки (усиновлювачі) є законними представниками своїх малолітніх та неповнолітніх дітей, а відтак власник майна, який є одночасно законним представником неповнолітньої або малолітньої особи та укладає правочини, які впливають на права дитини, повинен діяти добросовісно та в інтересах дитини, а інша сторона договору має право очікувати від нього таких дій і неправдиве повідомлення батьками, які є одночасно законними представниками неповнолітньої або малолітньої особи, про відсутність прав дитини на майно, яке передається в іпотеку, не може бути підставою для визнання іпотеки недійсною за позовом батьків, які зловживали своїми правами законних представників дитини, а може спричинити інші наслідки, передбачені законодавством, які застосовуються органами опіки та піклування.
Відповідно до ст. 12 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей, ніхто не вправі обмежувати військовослужбовців та членів їх сімей у правах і свободах, визначених законодавством України.
На підставі вищевикладеного, аналізуючи зібрані у справі докази, кожний окремо та всі в сукупності, суд приходить до висновку про можливість задоволення позову та визнати за ОСОБА_1 зі складом сім`ї у кількості двох осіб разом із дитиною - сином ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , право на поліпшення житлових умов в позачерговому порядку, зобов`язати виконавчий комітет Мелітопольської міської ради взяти ОСОБА_1 зі складом сім`ї у кількості двох осіб разом із дитиною - сином ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на квартирний облік за місцем її проживання в територіальних межах Мелітопольської міської ради як дружину та сина загиблого військовослужбовця, що потребують поліпшення житлових умов в позачерговому порядку.
02 квітня 2020 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій, у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19) від 20 березня 2020 року №540-IX».
За змістом підпункту 3 пункту 12 розділу XII «Прикінцевих положень» вказаного Закону №540-IX під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170,178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407,424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.
Керуючись ст. 15,16, 203, 241 ЦК України, ст. 1, 33 Закону України «Про іпотеку», ст. 12 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей», керуючись ст.ст. 3, 4, 12, 13, 247, 259, 264, 265 ЦПК України,
Позовну заяву ОСОБА_1 , яка діє від імені та в інтересах неповнолітнього сина ОСОБА_2 до виконавчого комітету Мелітопольської міської ради Запорізької області про визнання особи такою, що потребує поліпшення житлових умов, зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити повністю.
Визнати за ОСОБА_1 зі складом сім`ї у кількості двох осіб разом із дитиною - сином ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , право на поліпшення житлових умов в позачерговому порядку.
Зобов`язати виконавчий комітет Мелітопольської міської ради взяти ОСОБА_1 зі складом сім`ї у кількості двох осіб разом із дитиною - сином ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на квартирний облік за місцем її проживання в територіальних межах Мелітопольської міської ради як дружину та сина загиблого військовослужбовця, що потребують поліпшення житлових умов в позачерговому порядку.
Заочне рішення може бути переглянуте Мелітопольським міськрайонним судом за письмовою заявою відповідача. Заява про перегляд заочного рішення може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення.
На рішення може бути подана апеляційна скарга позивачем до апеляційного суду Запорізької області протягом 30 днів з дня складання повного рішення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ст.284 ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19) процесуальні строки щодо апеляційного оскарження продовжуються на строк дії такого карантину.
Повне найменування та ім`я сторін та інших учасників справи:
Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , місце проживання: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_9 .
Позивач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце проживання: АДРЕСА_1 .
Відповідач: Виконавчий комітет Мелітопольської міської ради Запорізької області, юридична адреса: Запорізька область, м. Мелітополь, вул. М. Грушевського, 5.
Третя особа: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_10 , місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_10 .
Третя особа: Приватний нотаріус Мелітопольського міського нотаріального округу Бєднов Олександр Анатолійович, адреса: Запорізька область, м. Мелітополь, вул. Монастирська, 1/1.
СУДДЯ: О.В. Редько