Справа № 686/3295/20
Провадження № 2/686/2338/20
25 травня 2020 року м. Хмельницький
Хмельницький міськрайонний суд Хмельницької області в складі:
головуючої - судді Демінської А.А.,
з участю секретаря судового засідання Созанської Л.В.,
представниці позивача,
справа № 686/3295/20;
учасники справи:
-позивач - Сільськогосподарське товариство з обмеженою відповідальністю «Агрофірма «Гречани»,
-відповідачка - ОСОБА_1 ,
представники учасників справи:
-представниця позивача - Мартинкова Олеся Леонідівна ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду цивільну справу за позовом Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Агрофірма «Гречани» до ОСОБА_1 про визнання недійсним договору купівлі-продажу земельної ділянки, -
1.Стислий виклад позицій сторін
В лютому 2020 року позивач звернувся до суду з вище вказаним позовом, в якому просить визнати недійсними договори купівлі-продажу (№№ 2189; 2190), що посвідчені 19.12.2014 приватним нотаріусом Хмельницького міського нотаріального округу Лаврентьєвим Юрієм Вікторовичем:
В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначив, що рішенням виконавчого комітету Хмельницької міської ради № 532 від 29.09.1998 «Про передачу земель у колективну власність АТЗТ «Гречани» було передано у колективну власність земельну ділянку загальною площею 160 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. На підставі цього рішення товариству було видано державний акт на право колективної власності на землю серії ХМ № 854.
12.12.2019 було прийнято постанову Верховного Суду про визнання незаконним та скасування рішення Хмельницькою міською радою № 70 від 28.08.2013 року, а тому з цього часу недійсними є і свідоцтва про право власності, як документ, який тільки підтверджує наявність права, але не надає його. З підстави нечинності свідоцтв про право власності на землю у зв`язку з визнанням недійсним рішення Хмельницької міської ради № 70 від 28.08.2013 позивач і просить задовольнити заявлені позовні вимоги.
В судовому засіданні представниця позивача заявлені вимоги підтримала і просила задовольнити в повному обсязі з мотивів, викладених в позовній заяві; проти заочного розгляду справи не заперечувала.
Відповідачка в судове засідання не з`явилась, про час і місце судового розгляду справи вважається повідомленою в установленому законом порядку, про причини неявки не повідомила, відзиву на позов до суду не направила.
За таких обставин суд вважає за можливе судовий розгляд справи провести за відсутності відповідачки в судовому засіданні на підставі наявних у справі доказів, ухваливши заочне рішення суду по суті заявлених вимог.
2. Заяви, клопотання, інші процесуальні дії у справі
Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду від 10.02.2020 позовну заяву було залишено без руху та надано позивачу строк для усунення її недоліків.
13.02.2020 недоліки усунуто, після чого ухвалою Хмельницького міськрайонного суду від 17.02.2020 прийнято позовну заяву до розгляду і відкрито провадження у справі, постановлено розгляд справи провести за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання на 24.03.2020.
24.03.2020 підготовче засідання відкладено до 15.04.2020 в зв`язку з неявкою сторін і вжиттям заходів з метою попередження розповсюдження захворюваності на гостру респіраторну інфекцію, спричинену корона вірусом COVID-19.
15.04.2020 представниця позивача подала заяву про забезпечення позову, яку ухвалою суду від 15.04.2020 було задоволено. Також за клопотанням представниці позивача витребувано письмові докази по справі; підготовче провадження у справі закрито, справу призначено до судового розгляду на 07.05.2020.
07.05.2020 судовий розгляд справи відкладено до 25.05.2020 в зв`язку з першою неявкою відповідачки в судове засідання для розгляду справи по суті.
25.05.2020 закінчено розгляд справи ухваленням заочного рішення по суті спору.
3. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин
Пунктом 1.4. Статуту визначено, що Товариство є правонаступником реорганізованого КСП «Гречани».
29.12.1995 року Хмельницькою районною державною адміністрацією зареєстровано акціонерне сільськогосподарське підприємство «Гречани», яке було створене внаслідок реорганізації акціонерного сільськогосподарського товариства закритого типу «Гречани» та стало правонаступником усіх його майнових та немайнових прав та обов`язків. 01.06.1999 року Хмельницькою РДА зареєстровано Сільськогосподарське товариство з обмеженою відповідальністю «Агрофірма «Гречани», яке створено внаслідок реорганізації колективного сільськогосподарського підприємства «Гречани» та стало правонаступником усіх майнових та немайнових прав та обов`язків останнього. Отже, сільськогосподарське товариство з обмеженою відповідальністю «Агрофірма «Гречани» є правонаступником колективного Сільськогосподарського підприємства «Гречани» та Акціонерного сільськогосподарського товариства закритого типу «Гречани».
29.09.1998 року рішенням виконавчого комітету Хмельницької міської ради № 532 «Про передачу земель у колективну власність АТЗТ «Гречани» передано у колективну власність АТЗТ «Гречани» земельну ділянку загальною площею 160,0 га.; видачу державного акта на право колективної власності на землю покладено на відділ земельних ресурсів та земельної реформи. 29.10.1998 року АТЗТ «Гречани» видано держаний акт на право колективної власності на землю ХМ № 854, згідно якого зазначеному Товариству передано у колективну власність 160,0 га землі в межах згідно з планом для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. Додатком № 1 до державного акту визначено список громадян - членів колективного сільськогосподарського підприємства, сільськогосподарського кооперативу або товариства. Вказаний акт зареєстровано в Книзі записів державних актів на право колективної власності на землю за ХМ № 851 (арк. спр. 11 - 13).
28.08.2013 року Хмельницькою міською радою прийнято рішення № 70 "Про внесення зміни та доповнення до рішення виконавчого комітету Хмельницької міської ради від 29.09.1998 року № 532 «Про передачу земель у колективну власність АТЗТ «Гречани», а саме: викладено п. 1 в наступній редакції:
1.Передати у власність Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Агрофірма «Гречани» (ідентифікаційний код 05529646), що є правонаступником АСТЗТ «Гречани», земельні ділянки: по АДРЕСА_3 , площею 3,1800 га, цільове призначення - несільськогосподарські угіддя (господарський двір); по вул. Лезневській , площею 0,1266 га, цільове призначення - несільськогосподарські угіддя (господарський двір); по вул. Західно-Окружній , площею 37,3102 га, цільове призначення - несільськогосподарські угіддя, землі тимчасової консервації, залуження»;
доповнено п.1 підпунктом наступного змісту:
1.1 Передати в запас міста земельні ділянки: по вул. Західно-Окружній площею 17,0 га; по вул. Нижній Береговій площею 2,1 га» (арк. спр. 15, 17).
У подальшому на підставі вищезгаданого рішення №70 земельна ділянка СТОВ «Агрофірма «Грачани» по вул .Західно-Окружна була зареєстрована площею 37,3102 га та поділена на окремі ділянки, в складі яких і спірні, що підтверджуються листом Управління Держгеокадастру у Хмельницькому районі Хмельницької області від 11.10.2016 (арк. спр. 18).
Рішенням Господарського суду Хмельницької області від 02.05.2019 у справі № 924/817/16 визнано незаконним та скасовано вище вказане рішення Хмельницької міської ради № 70 від 28.08.2013 року. Зазначене рішення було залишено без змін судами апеляційної та касаційної інстанцій (арк. спр. 21 - 52).

Наведеними судовими рішеннями також встановлено і вище зазначені обставини правонаступництва позивача і вибуття земельних ділянок з його власності. Зокрема, в постанові Верховного Суду від 12.12.2019 у справі № 924/817/16 зазначено, що віднесення спірним рішенням частини землі до несільськогосподарських угідь та передача у запас міста є одночасно і зміною цільового призначення земельної ділянки, і зміною форми власності землі, які здійснені відповідачем без достатніх правових підстав, всупереч встановленому порядку, з порушенням прав особи, зазначеної в Державному акті на право колективної власності на землю серії ХМ № 854 в якості колективного власника вказаної земельної ділянки, тобто Акціонерного сільськогосподарського підприємства закритого типу «Гречани».

4. Мотивована оцінка аргументів сторін, порушення прав, застосовані норми права

Заслухавши представницю позивача, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що в позові слід відмовити з таких підстав.

Згідно ч. 1 ст. 203 ЦК України, зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також моральним засадам суспільства.

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.

Позивач посилається на вказану норму закону як підставу недійсності правочину, однак у ній йдеться про недодержання вимог закону саме стороною (сторонами) правочину, що оспорюється. В даному ж випадку обґрунтуванням позову є порушення закону не стороною (сторонами) правочину, а Хмельницькою міською радою. Таке порушення, як встановлено рішеннями судів, що набрали законної сили, допущено прийняттям Хмельницькою міською радою рішення № 70 від 28.08.2013 року.

Що стосується посилання позивача на Порядок зміни цільового призначення земель, які перебувають у власності громадян або юридичних осіб, відповідно до п.7 якого сільська, селищна, міська рада розглядає проектні матеріали та приймає рішення про зміну цільового призначення земельної ділянки, яка розташована в межах населеного пункту (крім земель, визначених пунктом 11 цього Порядку) , - то зазначений Порядок втратив чинність на підставі Постанови Кабінету Міністрів N 154 від 20.02.2013, тобто до укладення спірних договорів.

Дійсно, згідно п. «б» ч. 1 ст. 21 ЗК України, порушення порядку встановлення та зміни цільового призначення земель є підставою для визнання недійсними угод щодо земельних ділянок.

Водночас, положеннями ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року та протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких дала Верховна Рада, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

У ст. 1 Першого протоколу до Конвенції передбачено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше як в інтересах суспільства й на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

Концепція майна в розумінні ст. 1 Першого протоколу до Конвенції має автономне тлумачення, тобто не обмежується власністю на матеріальні речі та не залежить від формальної класифікації у внутрішньому праві. Певні права та інтереси, що становлять активи, також можуть уважатися правом власності, а отже, і «майном».

Предметом регулювання ст. 1 Першого протоколу до Конвенції є втручання держави в право на мирне володіння майном. У практиці ЄСПЛ (серед багатьох інших, наприклад, рішення у справах «Спорронг і Льоннрот проти Швеції» від 23.09.82, «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства» від 21.02.86, «Щокін проти України» від 14.10.2010, «Сєрков проти України» від 7.07.2011, «Колишній король Греції та інші проти Греції» від 23.11.2000, «Булвес» АД проти Болгарії» від 22.01.2009, «Трегубенко проти України» від 2.11.2004, «East/West Alliance Limited» проти України» від 23.01.2014) напрацьовано три критерії, які слід оцінювати на предмет сумісності заходу втручання в право особи на мирне володіння майном із гарантіями ст.1 Першого протоколу до Конвенції, а саме: чи є втручання законним; чи має воно на меті суспільний, публічний інтерес; чи є такий захід (утручання у право на мирне володіння майном) пропорційним визначеним цілям.

Утручання держави у право на мирне володіння майном є законним, якщо здійснюється на підставі нормативно-правового акта, що має бути доступним для заінтересованих осіб, чітким і передбачуваним з питань застосування та наслідків дії його норм.

Утручання є виправданим, якщо воно здійснюється з метою задоволення суспільного, публічного інтересу втручання держави в право на мирне володіння майном за наявності об`єктивної необхідності у формі суспільного, публічного, загального інтересу, який може включати інтерес держави, окремих регіонів, громад чи сфер людської діяльності. Саме національні органи влади мають здійснювати первісну оцінку наявності проблеми, що становить суспільний інтерес, вирішення якої б вимагало таких заходів. Поняття «суспільний інтерес» має широке значення (рішення від 23.11.2000 у справі «Колишній король Греції та інші проти Греції»). Крім того, ЄСПЛ також визнає, що й саме по собі правильне застосування законодавства, безперечно, становить суспільний інтерес (рішення ЄСПЛ від 2.11.2004 в справі «Трегубенко проти України»).

Критерій пропорційності передбачає, що втручання в право власності розглядатиметься як порушення ст.1 Першого протоколу до Конвенції, якщо не було дотримано справедливої рівноваги (балансу) між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з утручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від утручання. Справедлива рівновага передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між метою, визначеною для досягнення, та засобами, які використовуються. Необхідного балансу не буде дотримано, якщо особа несе індивідуальний і надмірний тягар. При цьому з питань оцінки пропорційності ЄСПЛ, як і з питань наявності суспільного, публічного інтересу, визнає за державою досить широку сферу розсуду, за винятком випадків, коли такий розсуд не ґрунтується на розумних підставах.

Таким чином, ст.1 Першого протоколу до Конвенції гарантує захист права на мирне володіння майном особи, яка законним шляхом, добросовісно набула майно у власність, і для оцінки додержання справедливого балансу в питаннях позбавлення майна мають значення обставини, за якими майно було набуте у власність, поведінка особи, з власності якої майно витребовується.

За обставинами цієї справи встановлено, що відповідачка набула у власність спірні земельні ділянки в установленому порядку - на підставі договорів купівлі-продажу, що підтверджується оглянутими судом оригіналами витребуваних реєстраційних справ, володіє набутими земельними ділянками у статусі їх власника тривалий час - впродовж шести років, жодним рішенням суду не встановлено її недобросовісності при придбанні зазначених земельних ділянок і такої недобросовісності не встановлено і в ході розгляду даної справи, оскільки будь-яких доказів зазначеного позивачем не надано.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку, що намагання виправити допущену в минулому органом влади помилку не може мати наслідком непропорційне втручання в нове право відповідачки та перекладати на неї всі негативні наслідки такої помилки, оскільки задоволення позову покладатиме надмірний індивідуальний тягар на особу, яка добросовісно набула і володіє ділянками протягом тривалого часу, а отже, порушить справедливий баланс інтересів сторін.

Дотичний до цього висновок міститься і в рішенні Господарського суду Хмельницької області від 02.05.2019 у справі № 924/817/16, на яке посилається позивач в обґрунтування власних вимог, а саме: «Таким чином, оспорюване рішення не впливає на зміст правовідносин між позивачем та третіми особами - ПП «Зарічбуд», ТОВ «Ліміт», ОСОБА_4 , ОСОБА_1 » (арк. спр. 28, абз. 9).

Більше того, судом вже було раніше звернуто увагу позивача на наявність іншого способу захисту його порушеного права.

Так, в рішенні Апеляційного суду Хмельницької області від 25.04.2019 у справі № 686/5506/18 зазначено, що «частиною четвертою статті 92 ЦК України передбачено, що якщо члени органу юридичної особи та інші особи, які відповідно до закону чи установчих документів виступають від імені юридичної особи, порушують свої обов`язки щодо представництва, вони несуть солідарну відповідальність за збитки, завдані ними юридичній особі. Таким чином, закон вимагає, щоб виконавчий орган товариства діяв добросовісно і розумно, керуючись інтересами товариства, а не власними. За порушення цієї вимоги на виконавчий орган може бути покладений обов`язок відшкодувати завдані товариству збитки.».

За таких обставин суд приходить до висновку про необхідність відмови в позові в повному обсязі.

5. Судові витрати

Судові витрати у справі складаються з судового збору в сумі 4204,00 грн., сплаченого позивачем під час звернення з позовом до суду, а також в сумі 1051,00 грн., сплаченого позивачем під час звернення з заявою про забезпечення позову до суду, і з огляду на відмову в позові компенсації не підлягають.

На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 2, 5, 7, 10, 12, 13, 17, 18, ч. 1, 4, 6 ст. 81, ч. 1 ст. 141, п. 2 ч. 1, ч. 3 ст. 258, ч. 1 ст. 259, ч. 6, 8 ст. 259, ст. 263, 264, 265, 266, 267, ч. 6, 7 ст. 268, ч. 1, 2 ст. 273, ст. ст. 280 - 282, ч. 1 ст. 352, ст. 354 ЦПК України, ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, ст. ст. 203, 215 ЦК України, ст. 21 ЗК України, ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд -

УХВАЛИВ:

В позові Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Агрофірма «Гречани» до ОСОБА_1 про визнання недійсним договору купівлі-продажу земельної ділянки - відмовити.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його складення.

Позивач має право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення рішення Хмельницькому апеляційному суду безпосередньо або через Хмельницький міськрайонний суд.

Вище вказані строки продовжується на строк дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом зазначених строків не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Дата складення повного рішення суду: 04.06.2020.

Позивач: Сільськогосподарське товариство з обмеженою відповідальністю «Агрофірма «Гречани», ідентифікаційний код юридичної особи 05529646, вул. Гагаріна 5, м. Хмельницький, 29000.

Відповідачка: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , АДРЕСА_7 .

Суддя: