"09" червня 2020 р. Справа № 363/1761/20
УХВАЛА

09 червня 2020 року суддя Вишгородського районного суду Київської області Рудюк О.Д., вирішуючи питання про відкриття провадження у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовної заявою про розірвання шлюбу з ОСОБА_2 .

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 22 травня 2020 року позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків, шляхом подання до суду підтвердження щодо зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України, а саме довідки з Казначейства.

01 червня 2020 року ОСОБА_1 на електронну адресу суду направила заяву на виконання ухвали судді від 22 травня 2020 року. Зі змісту заяви вбачається, що підтвердженням сплати судового збору являється подана до заяви квитанція про сплату, вирізка з «Приват 24» та чек POS- терміналу про сплату.

Однак, вимоги ухвали від 22 травня 2020 року не виконані, оскільки згідно змісту ухвали суду про залишення позовної заяви без руху чітко прописано, що ОСОБА_1 потрібно подати до суду довідку з Казначейства щодо зарахування сплаченого нею судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Частиною 2 статті 185 ЦПК України визначено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Суддя має право відкрити провадження у справі за наявності як передумов права на пред`явлення позову, так і умов, які становлять порядок реалізації права на звернення до суду, і вони передбачені ст.ст. 175, 177 ЦПК України. Зазначене свідчить, що в разі, якщо такі передумови наявні, то у цієї особи є право на судовий розгляд її цивільно-правової вимоги. Якщо яка-небудь із передумов відсутня, то немає і самого права; звернення до суду в такому разі не може призвести до судового розгляду зазначеного спору.

Доступ до правосуддя в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини не може бути абсолютним і підлягає державному регулюванню й обмеженню. Кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений ЦПК. Процесуальні дії судді чітко врегульовані нормами ЦПК, які повинні правильно розумітися і застосовуватися, починаючи з моменту пред`явлення позову до суду.

Отже, оскільки нормою процесуальною права та ухвалою суду від 22 травня 2020 року, встановлено спосіб усунення недоліків, подана заява ОСОБА_1 не може розцінюватися судом, як заява на усунення недоліків викладених в ухвалі суду спосіб, оскільки в ухвалі чітко визначено порядок усунення недоліків, шляхом подання до суду підтвердження щодо зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України, а саме довідки з Казначейства.

Відповідно до ч.2 ст.127 ЦПК України передбачено, що встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, про продовження процесуального строку позивачу, для усунення недоліків викладених в ухвалі від 22 травня 2020 року, шляхом подання до суду підтвердження щодо зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України, а саме довідки з Казначейства.

Керуючись статтями 127, 260 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Продовжити строк для усунення недоліків встановлених ухвалою суду від 22 травня 2020 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, не більше десяти днів з дня отримання ним копії цієї ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання вимог даної ухвали позовна заява буде визнана неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.Д.Рудюк