Справа № 645/2259/20
Провадження № 2/645/1268/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 серпня 2020 року м.Харків

Фрунзенський районний суд міста Харкова в складі:

головуючого - судді Бабкової Т.В.,

при секретарі - Малій О.Л.,

за участю позивача - ОСОБА_1 ,

представника позивача - адвоката Головінова Б.В.,

відповідача - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження в місті Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, 3-тя особа: Четверта Харківська міська державна нотаріальна контора -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом в якому просить визначити йому додатковий строк тривалістю у два місяці з дня набрання рішення суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті його рідного батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позивач зазначає, що він зі своєю матір`ю ОСОБА_4 проживали окремо від його батька ОСОБА_3 , оскільки шлюб між матір`ю та батьком було розірвано в 2006 року. Його батько ОСОБА_3 зловживав спиртними напоями. Позивач спілкувався з батьком, але не часто. В останній раз позивач спілкувався з батьком перед його смертю, приблизно 10.08.2019 року . Вони посварилися, оскілки батько знову просив грошей на придбання алкоголю. Крім того позивач зазначав, що з вересня 2019 року почала хворіти його мати і він дуже переживав з цього приводу і був постійно занятий здоров`ям матері, та доглядом за нею та за своєю літньою бабусею. Про смерть батька позивач дізнався 20.02.2020 року з листа нотаріуса. Відповідач ОСОБА_2 , який є рідним братом ОСОБА_3 , не повідомив позивача про смерть батька. Позивач вказує що пропуск строку на прийняття спадщини всього в 3 (три) дні є дуже незначним, та те що він дізнався про смерть батька тільки ІНФОРМАЦІЯ_2 об`єктивно є поважною причиною, і тому в даному випадку, також в сукупності з іншими обставинами, є підстави для надання та визначення позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті його рідного батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

У зв`язку з пропуском строку на прийняття спадщини позивач був вимушений звернутися з позовом до суду.

На підтвердження своїх позовних вимог позивач надав суду відповідні докази та судову практику Верховного Суду по аналогічним справампро визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 28.04.2020 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, постановлено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження, призначено підготовче засідання у справі.

09.06.2020 року позивачем ОСОБА_1 подано заяву про виклик свідків.

Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 09.06.2020 року закрито підготовче засідання у справі, призначено справу до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні, викликано в судове засідання свідків ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_1 , попередивши їх про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве показання чи відмову від давання показань на вимогу суду.

05.08.2020 року представником позивача ОСОБА_1 - адвокатом Головіновим Б.В. подано заяву про долучення судової практики до матеріалів справи.

В судовому засіданні позивач та представник позивача адвокат Головінов Б.В. позов повністю підтримали, просили суд задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

Відповідач ОСОБА_2 у судовому засіданні позовні вимоги позивача визнав повністю та не заперечував проти задоволення позову ОСОБА_1

Представник третьої особи, Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори, в судове засідання не з`явився, про день та час розгляду справи був повідомлений належним чином, надав суду заяву про розгляд справи без його участі.

Суд, вислухавши сторони по справі, дослідивши матеріали справи та докази, наведені в обґрунтування позову, вважає, що позовні вимоги позивача законні, обґрунтовані та підлягають задоволенню у повному обсязі з наступних підстав.

Судом встановлено, що рідним батьком позивача ОСОБА_1 є ОСОБА_3 .

Судом також встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 батько позивача ОСОБА_3 помер у віці 54 роки, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 . Після смерті батька позивача ОСОБА_3 залишилась спадщина, а саме 1/4 частка квартири АДРЕСА_1 . В спірній квартирі зареєстрований відповідач ОСОБА_2 , який є рідним братом померлого спадкодавця, але відповідач фактично проживає за іншою адресою. Первісно ця квартира була приватизована чотирма членами родини: ОСОБА_6 , ОСОБА_2 , ОСОБА_7 та батьком позивача ОСОБА_3 , тобто бабусею позивача та трьома її синами. Після смерті ОСОБА_7 бабуся позивача ОСОБА_6 успадкувала 1/4 частку в спірній квартирі і загальна її частка стала дорівнювати 1/2. Після смерті ОСОБА_6 належну їй частку успадкував відповідач ОСОБА_2 . Право власності відповідача на 1 /2 частину та 1/4 квартири АДРЕСА_1 підтверджується свідоцтвом про право власності на житло від 27.01.1999року та в Інформацією з державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно №205620918 від 30.03.2020року.

Позивач зі своєю матір`ю ОСОБА_4 проживали окремо від ОСОБА_3 , оскільки шлюб між матір`ю та батьком позивача було розірвано в 2006 року.

Доводи позивача про те, що ОСОБА_3 зловживав спиртними напоями, вів аморальний спосіб життя, спілкування між ним та сином через це було край обмежено, в судовому засіданні були визнані відповідачем.

В свою чергу відповідач ОСОБА_2 не спілкувався з позивачем, не був обізнаний про місце проживання його та колишньої дружини ОСОБА_3 - матері позивача. За таких обставин відповідач, який прийняв на себе організацію та витрати по похованню ОСОБА_3 не повідомив позивача про смерть батька. Відповідач визнає, що про місцезнаходження позивача він дізнався після звернення до нотаріальної контори, а тому за спливом строків подання заяви про прийняття спадщини позивач дізнався про смерть батька 20.02.2020 року з листа нотаріуса.

Матеріали справи свідчать, що 20.02.2020 року позивачу надійшов лист Четвертої Харківської міської нотаріальної контори № 695/02-14, яким його було повідомлено про смерть батька, заведення спадкової справа № 176/2020 по зверненню спадкоємця - відповідача та про можливість отримання постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій.

21.02.2020 року позивач особисто з`явився до Четвертої Харківської міської нотаріальної контори та подав заяву про видачу свідоцтва про право на спадщину після свого померлого батька ОСОБА_3 . В зв`язку із зверненням до нотаріальної контори після спливу шестимісячного строку після відкриття спадщини позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, про що винесено постанову. Також у позивача відсутній оригінал свідоцтва про право власності на житло від 27.01.1999року, оригінал якого знаходиться у відповідача. В позасудовому порядку відповідач відмовився надати нотаріусу письмову згоду, щоб позивач прийняв спадщину, як зазначено в ч.2 ст.1272 ЦК України.

Крім вказаних обставин судовим розглядом було встановлено, що позивач проживає разом зі своєю бабусею ОСОБА_5 , 1944 року народження, яка є людиною похилого віку, потребує сторонньої допомоги, а також разом зі своєю матір`ю ОСОБА_4 , яка страждає низкою захворювань, після смерті ОСОБА_3 та протягом строку для прийняття спадщини перебувала декілька разів на лікуванні в умовах стаціонару, визнана інвалідом 3-ї групи. Медичні дані про стан її здоров`я свідчать, що останній встановлено діагноз: Есенціальна хорея з раннім початком з вираженим гіперкінетичним, дискоординаторним синдромом, верхнім правобічним моно парезом, елементами дизартрії, порушенням продуктивності когнітивних функцій.

Таким чином доводи позивача, що в період часу після смерті ОСОБА_3 та протягом строку для прийняття його спадщини він спроб спілкування із батьком не вчиняв, тому що постійно приділяв уваги під час хвороби матері, допомагав літній бабусі, а тому не був обізнаний про смерть батька, знайшли своє підтвердження в суді.

В той же час, майже відразу, як позивач дізнався про смерть батька ( ІНФОРМАЦІЯ_2 з листа Державного нотаріуса Четвертої Харківської міської нотаріальної контори Козєєвої С.М. № 695/02-14 ), він наступного дня, 21.02.2020 року звернувся до нотаріальної контори та подав нотаріусу заяву про прийняття спадщини та видачі йому свідоцтва про спадщину. Тобто встановлений законом строк для прийняття спадщини позивач пропустив з поважної причини та на не тривалий строк, оскільки останній день спливу вказаного строку - 17.02.2020 року.

Згідно паспорту, наданого позивачем, він, ОСОБА_1 , є громадянином України.

Як вбачається зі свідоцтва про народження ОСОБА_1 , його рідним батьком є ОСОБА_3 .

Згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 батько позивача ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 54 роки у місті Харкові.

У відповідності до свідоцтва про право власності на житло від 27.01.1999р. та Інформації з державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно №205620918 від 30.03.2020р., які надав суду позивач, вбачається, що власником 1/4 частки квартири АДРЕСА_1 є померлий батько позивача.

З наданого позивачемлиста Державного нотаріуса Четвертої Харківської міської нотаріальної контори Козєєвої С.М. № 695/02-14 від 18.02.2020р. вбачається що позивача було повідомлено про смерть батька та що заведена спадкова справа № 176/2020 по зверненню спадкоємця - відповідача і позивачу запропоновано отримати постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій.

Як зазначено в Постанові нотаріуса про відмову у вчинені нотаріальної дії від 06.03.2020р. позивачу було відмовлено в видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку зі спливом шестимісячного строку.

Згідно висновків, які містяться в Постанові Верховного Суду по справі №372/1937/17 від 16.01.2019 (режим доступу в ЄДРСР: 79313794), а також інших постанов Верховного суду, долучених за заявою позивача, незначний пропуск строку є поважною причиною для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

У відповідності до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Частина 1 ст. 1222 ЦК України визначає, що спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

У відповідності до ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до положень ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з дня відкриття спадщини.

Згідно ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як зазначено в пункті 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України 30.05.2008 року N 7 «Про судову практику у справах про спадкування» передбачено, що у випадку, коли особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, вона може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України (абз.1 п. 24 Постанови). У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК для прийняття спадщини (абз.7 п. 24 Постанови).

У відповідності до положень ч.1 ст.142 ЦПК України, у разі визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. Решта судових витрат позивача по сплаті судового збору покладається на відповідача відповідно до положень ст.141 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 5, 10, 11, 76-80, 258, 259, 263, 264, 265, 268 ЦПК України, ст. ст. 1217, 1222, 1261, 1269, 1270, 1272 ЦК України, суд, пункту 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України 30.05.2008 N 7 «Про судову практику у справах про спадкування», суд, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, 3-тя особа: Четверта Харківська міська державна нотаріальна контора - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк, тривалістю у два місяці з дня набрання рішенням законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір 420 (чотириста двадцять) грн. 40 коп.

Повернути ОСОБА_1 з Державного бюджету України 420 (чотириста двадцять) грн. 40 коп. судового збору, сплаченого при поданні позову.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення або з дня складання повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Фрунзенський районний суд м. Харкова.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або про прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстроване у встановленому порядку місце проживання (перебування): АДРЕСА_2 .

Відповідач - ОСОБА_2 , РНОКПП невідомий, зареєстроване у встановленому порядку місце проживання (перебування): АДРЕСА_3 .

Третя особа - Четверта Харківська міська державна нотаріальна контора, , адреса місцезнаходження: 61089, м. Харків, вул. Біблика, 57.

Повне судове рішення буде складено 12.08.2020 року.

Суддя -