Справа № 274/1158/20
Провадження № 2/0274/1052/20
Рішення

Іменем України

24.04.2020 року Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області в складі: головуючого -судді Вдовиченко Т.М., з участю секретаря судового засідання Рудич М.О., розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі суду м. Бердичева Житомирської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Гришковецької селищної ради Бердичівського району Житомирської області про визнання права власності на житловий будинок в порядку спадкування за законом, -

В с т а н о в и в :

В лютому 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду із зазначеним позовом відповідно до якого просить визнати за ним право власності на спадкове майно після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , яке складається з житлового будинку за адресою АДРЕСА_1 .

Свої позовні вимоги обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його баба ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Після її смерті залишилось спадкове майно, яке складається з житлового будинку, який знаходиться за адресою : АДРЕСА_1 та належав спадкодавці на підставі свідоцтва про про право на спадщину за законом від 05.09.2005 року, земельна ділянка площею 0,1333 га, що знаходиться за адресою : АДРЕСА_1 , яка належала спадкодавці згідно свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 11.07.2013 року та земельної ділянки ( пай) площею 1,5047 га, розташованої на території Гришковецької селищної ради Бердичівського району Житомирської області, яка належала спадкодавці згідно Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯБ № 849803, виданого Бердичівським районним відділом земельних ресурсів Житомирської області 25.05.2006 року. Для отримання спадкових документів він звернувся до приватного нотаріуса Бердичівського районного нотаріального округу Вовк Г.А. про видачу йому свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_2 , земельні ділянки він прийняв у спадок, а житловий будинок ні, оскільки відсутня реєстрація правовстановлюючих документів .

У судове засідання позивач не з`явились, до суду надав заяву про розгляд справи без його участі.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце судового засідання відповідач був повідомлений належним чином. До суду надано клопотання зі змісту якого вбачається, що представник Гришковецької селищної ради просить справу розглянути без участі їх представника.

Відповідно до ст. 247 ч.2 ЦПК України, суд вважає, що справу можливо розглянути без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає за необхідне позов задовольнити з наступних підстав.

Судом, згідно копії спадкової справи № 58/2019 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в смт. Гришківці Бердичівського району Житомирської області померла ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 .

Відповідно до довідки виданої Гришковецькою селищною радою від 03.12.2019 року № 1604, ОСОБА_2 до дня смерті - ІНФОРМАЦІЯ_1 була зареєстрована та проживала за адресою: АДРЕСА_1 . На день її смерті була зареєстрована одна.

Згідно копії заповіту від 02.07.2008 року ОСОБА_2 все своє рухоме та нерухоме майно заповідала : ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ОСОБА_6 в рівних частинах .

04.12.2019 року до приватного нотаріуса Бердичівського районного нотаріального округу Вовк Г.А. звернувся із заявою про прийняття спадщини після смерті баби ОСОБА_2 , її внук ОСОБА_1 , із заявою про відмову від спадщини після смерті матері ОСОБА_2 її син ОСОБА_4 , відмовився від спадщини на користь ОСОБА_1 , із заявою про відмову від спадщини після смерті матері ОСОБА_2 її син ОСОБА_5 , відмовився від спадщини на користь ОСОБА_1 , із заявою про відмову від спадщини після смерті баби ОСОБА_2 її внучка - ОСОБА_3 , відмовився від спадщини на користь ОСОБА_1

ОСОБА_6 , померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Як вбачається з копії свідоцтва про народження ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , його батьками є ОСОБА_4 та ОСОБА_7 .

Згідно копії свідоцтва про народження ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 його батьками є ОСОБА_8 та ОСОБА_2 .

05.02.2020 року ОСОБА_1 звернувся до приватного нотаріуса Бердичівського районного нотаріального округу Вовк Г.А. із заявою про видачу йому свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті його баби ОСОБА_2

05.02.2020 ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_1 отримав свідоцтва про право на спадщину за законом на майно після смерті ОСОБА_2 , 1931 р.н. - земельну ділянку площею 0,1333 га, розташованої по АДРЕСА_1 та земельну ділянку площею 1,5047 га, розташовану на території Гришковецької селищної ради Бердичівського району Житомирської області .

Постановою приватного нотаріуса Бердичівського районного нотаріального округу Вовк Г.А. від 05.02.2020 року відмовлено ОСОБА_1 в видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на житловий будинок, що знаходиться по АДРЕСА_1 після ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , так як порушений порядок реєстрації права власності ( а.с. 8).

Як вбачається з копії свідоцтва про право на спадщину за законом від 05.09.2005 року ОСОБА_2 отримала у спадщину після смерті ОСОБА_9 , 1962 р.н. житловий будинок АДРЕСА_1 ( а.с.9).

Згідно зі статтею 68 Закону України «Про нотаріат» та підпункту 4.15 пункту 4 глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України 22.02.2012 № 296/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22 лютого 2012 р. за № 282/20595, видача свідоцтва про право на спадщину на спадкове майно проводиться нотаріусами після надання правовстановлюючих документів про належність цього майна спадкодавцеві. В разі відсутності таких документів нотаріус відмовляє у видачі свідоцтва про право на спадщину, в зв`язку з чим особа, яка претендує на зазначене майно повинна встановлювати право власності в судовому порядку.

Відповідно до п.23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину, особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Відповідно до статей 1216; 1217,1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла, до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно ч. 1, ч. 2 ст. 1223 Цивільного кодексу України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Спадкування за законом відбувається у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини. При вирішенні питання спадкування за законом, враховуються такі юридичні факти, як: родинні стосунки (кровна спорідненість), шлюбні відносини, усиновлення (удочеріння), перебування на утриманні спадкодавця.

Центральним субінститутом спадкування за законом є інститут черговості, який полягає в тому, що за загальним правилом кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування за відсутності бодай одного спадкоємця попередньої черги, обумовленого різними причинами: фізичною відсутністю, усуненням від права на спадкування, неприйняттям спадщини або відмовою від прийняття спадщини.

Статтею 328 ЦК України передбачено, що право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Згідно ст. 41 Конституції України, кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом.

Отже, позивач може захистити свої права тільки шляхом звернення до суду.

Таким чином, надані позивачем та досліджені в судовому засіданні докази дають підставу встановити, що житловий будинок АДРЕСА_1 належить ОСОБА_2 .

При обставинах, коли у позивача відсутні інші способи захисту цивільних прав та інтересів, чим може бути визнання права відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 16 ЦК України позовні вимоги про визнання за позивачем права власності на житловий будинок АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом підлягають задоволенню.

На підставі вище викладеного та керуючись ст.ст. 12-13, 76-81, 258-259, 265, 273, 354 ЦПК України, суд,-

В и р і ш и в :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Гришковецької селищної ради Бердичівського району Житомирської області про визнання права власності на житловий будинок в порядку спадкування за законом, задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 , 1990 р.н., право власності на спадкове майно , яке складається з житлового будинку за адресою : АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складання , має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Відповідно п.п.15.5 п. 15 Перехідних положень ЦПК України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Згідно п. 3 розділу XII «Прикінцеві положення» ЦПК України: Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)…строк апеляційного оскарження продовжується на строк дії такого карантину.

Головуючий Т.М. Вдовиченко