Провадження № 2-з/761/63/2020
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 січня 2020 року

Шевченківський районний суд м. Києва

в складі:

головуючого судді: Кондратенко О.О.

при секретарі: Архипову І.Р.

розглянувши заяву позивачки ОСОБА_1 про забезпечення позову

В С Т А Н О В И В :

В грудні 2019 року ОСОБА_1 звернулася до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом до відповідачки ОСОБА_2 , в якому просила суд:

- розірвати договір довічного утримання (догляду) укладеного 13 квітня 2006 року між ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_2 , посвідчений державним нотаріусом Першої київської держаної нотаріальної контори Рябикіною А.А. зареєстрованого у реєстрі за №9-1682;

- скасувати накладену заборону відчуження квартири АДРЕСА_1 .

14 січня 2020 року позивачкою ОСОБА_1 було подано заяву про забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 та до набрання законної сили рішення суду у вищезазначеній цивільній справі заборонити будь-яким особам у будь-який спосіб вчиняти будь-які дії щодо квартири АДРЕСА_1 .

Суд, дослідивши матеріали справи, прийшов до висновку, що заява позивачки ОСОБА_1 про забезпечення позову не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду ( ч.2 ст.149 ЦПК України).

Позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб (п.1 ч.1 ст.150 ЦПК України).

Заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами (ч.3 ст.150 ЦПК України).

При цьому, метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду, наприклад, реалізація майна чи підготовчі дії до його реалізації. Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Як вбачається зі змісту Договору довічного утримання від 13 квітня 2006 року, державним нотаріусом Першої київської державної нотаріальної контори Рябикіною А.А. на підставі ст. 73 ЗУ "Про нотаріат" та у зв`язку з посвідченням вищезазначеного договору довічного утримання накладена заборона на відчуження квартири АДРЕСА_1 .

Крім того, суд звертає увагу, що однією з позовних вимог ОСОБА_1 є вимога про скасуння накладеної заборони відчуження квартири АДРЕСА_1 .

З урахуванням вищезазначеного, враховуючи що наявна заборона відчуження квартири АДРЕСА_1 , суд приходить до висновку, що заява про забезпечення позову є необґрунтованою, а тому суд не знаходить правових підстав для її задоволення.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.149, 151, 153 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Заяву позивачки ОСОБА_1 про забезпечення позову - залишити без задоволення.

Ухвалу суду може бути оскаржено до Київського апеляційного суду, шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали, безпосередньо до суду апеляційної інстанції. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: