справа № 274/5151/19
провадження № 2/0274/479/20
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

13.05.2020 року м. Бердичів

Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області у складі: головуючого судді Вдовиченко Т.М., за участі секретаря судового засідання - Рудич М.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Бердичеві Житомирської області справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Бердичівська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подання заяви для прийняття спадщини,-

В с т а н о в и в :

Позивачем заявлені вимоги про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини тривалістю один місяць після смерті батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Судові витрати просить відшкодувати з Бердичівської державної нотаріальної контори.

Позовні вимоги обґрунтовуються тим, що вона являється спадкоємцем за законом 1/3 частини однокімнатної квартири, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Однак своєчасно не звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини через необізнаність про процедуру оформлення спадщини. При зверненні до нотаріуса позивачу відмовлено в оформленні спадщини у зв`язку з пропуском строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Позивачка в судове засідання не з`явилася, відповідно до поданої заяви від 22.03.2020 року підтримує заявлені позовні вимоги, просить розглянути справу у її відсутності. Також просить суд збільшити додатковий строк для написання заяви про прийняття спадщини на три місяці у зв"язку з карантинною ситуацією ( а.с.116).

Як визначено п. 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Ухвалою суду від 25.02.2020 року підготовче судове засідання було закрито, справу призначено до судового розгляду, тому клопотання позивачки про збільшення додаткового строку для написання заяви про прийняття спадщини на три місяці у зв"язку з карантинною ситуацією суд залишає без задоволення, крім того дана заява не відповідає вимогам ст. 175 ЦПК України.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена своєчасно і належним чином в порядку ст. 128 ЦПК України, надіслала заяву, згідно якої просить врахувати, що вона з сестрою ОСОБА_4 реалізувала своє право на спадкування після батька ОСОБА_3 . Інших пояснень або відзиву не надала.

Третя особа - представник Бердичівської державної нотаріальної контора в судове засідання не з`явився, надіслав заяву про розгляд справи в його відсутності.

Судовий розгляд справи в порядку ч. 3 ст. 211 ЦПК України здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України не здійснюється.

Позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно свідоцтва про смерть ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в м.Вінниця (а.с. 10).

Позивач ОСОБА_1 являється спадкоємицею майна після смерті батька ОСОБА_3 за законом, оскільки являється його дочкою (а.с. 13).

До складу спадкового майна входить 1/3 частини однокімнатної квартири, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (копія спадкової справи а.с. 66-111).

Постановою Бердичівської державної нотаріальної контори № 1711/02-31 від 13.08.2019 року позивачці відмовлено в оформленні спадщини у зв`язку з пропуском строку для подання заяви про прийняття спадщини. (а.с. 9).

Згідно копії матеріалів спадкової справи, заяву про прийняття спадщини після ОСОБА_3 подали також ОСОБА_2 та ОСОБА_4 , яка відмовилася від спадкування на користь ОСОБА_2 (а.с.66-111)

Частиною 1 ст. 1270 ЦК України встановлено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За приписами даної статті відповідачами є особи, які здійснили дії по прийняттю спадщини у встановленому порядку, за відсутності вказаних осіб -відповідний орган місцевого самоврядування.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Таким чином, пропуск строку є незначним, позивач була необізнана про порядок оформлення своїх спадкових прав, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України є підставою для визначення їй додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Положеннями ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" встановлено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини, як джерело права.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини по справі „Ілхан проти Туреччини" від 27 червня 2000 року при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру.

Згідно ч. 1 ст. 263 ЦПК України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Пропуск строку на прийняття спадщини є незначним, позивач, яка є дочкою спадкодавця ОСОБА_3 за законом, пропустила строк для прийняття спадщини з поважної причини, оскільки, утримуючи фактично спадкове майно, через необізнаність, не вчинила дій щодо подачі нотаріусу заяви про прийняття спадщини протягом шести місяців з часу її відкриття, спадщина відумерлою не визнана. Відповідач не надіслав заперечень проти задоволення позову, що, з врахуванням практики Європейського суду з прав людини та положень ст. 263 ЦПК України, є підставою для захисту права позивача на спадкування в судовому порядку, його вимоги підлягають задоволенню шляхом визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог ( ч. 1 ст. 141 ЦПК УКраїни).

Сторонами в цивільному процесі є позивач та відповідач( ч. 1 ст. 48 ЦПК України.).

Позивач просить суд судові витрати відшкодувати з третьої особи - Бердичівської державної нотаріальної контори, однак враховуючи вимоги ч. 1 ст. 141 ЦПК України така вимога не підлягає до задоволення, оскільки ЦПК України не передбачено відшкодування судових витрат з третіх осіб, тому суд покладає судові витрати у виді судового збору на позивачку.

Керуючись ст.ст.4, 12- 13,76- 81,211, 247, 258-261,263-265,273,354 ЦПК України, суд,-

В и р і ш и в :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Бердичівська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подання заяви для прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк для подання нею заяви про прийняття спадщини до Бердичівської державної нотаріальної контори після ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю один місяць з дня набрання рішенням суду законної сили.

Копію рішення направити учасникам справи.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Відповідно п.п.15.5 п. 15 Перехідних положень ЦПК України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги можуть також подаватися учасниками справи до або через відповідні суди.

Головуючий : Т.М. Вдовиченко