КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
справа №359/215/20 головуючий у І інстанції: Журавський В.В.
провадження 22-ц/824/6196/2020 доповідач: Сліпченко О.І.
У Х В А Л А

06 травня 2020 року Київський апеляційний суд у складі судді судової палати в цивільних справах Сліпченка О.І., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на ухвалу Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 14 січня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Бориспільміськбуд», Приватного акціонерного товариства «Фінансова компанія «Княгиня Ярославна», Акціонерного товариства «Закритий недиверсифікований венчурний корпоративний інвестиційний фонд «Княгиня Ярославна», Товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія з управління активами та адміністрування пенсійних фондів «Даліз-Фінанс», державного реєстратора комунального підприємства «Центр державної реєстрації Небратської сільської ради Бородянського району Київської області» Бродюк Ірини Юріївни, державного реєстратора комунального підприємства «Центр розвитку та інвестицій Васильківського району» Гутніченко Майї Валеріївни про визнання майнових прав на нерухоме майно та скасування рішень про державну реєстрацію,-

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 14 січня 2020 року відмовлено в задоволенні заяви про забезпечення позову.

Не погодившись із висновками місцевого суду представник позивачів подав апеляційну скаргу, яка не відповідає вимогам ст. 356 ЦПК України.

Зокрема, представником апелянтівне було додано платіжних доручень про сплату судового збору та не було надано належних доказів на підтвердження повноважень представника.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 10 березня 2020 року апеляційну скаргу залишено без руху.

На адресу апеляційного суду надійшла заява про усунення недоліків із копіями квитанцій на підтвердження сплати судового збору.

Однак вимоги ухвали, щодо необхідності надання оригіналів ордерів на представлення інтересів позивачів у Київському апеляційному суді не було виконано.

В ухвалі Київського апеляційного суду від 10 березня 2020 року було зазначено, що судові органи чітко відокремлені від інших органів державної влади.

Згідно з підпунктом 15.4 пункту 15 Положення про ордер на надання правової допомоги та порядок ведення реєстру ордерів, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 17 грудня 2012 року № 36, ордер має містити назву органу, у якому надається правова допомога адвокатом, із зазначенням за необхідності виду адвокатської діяльності відповідно до статті 19 Закону № 5076-VI.

Системний аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що законодавець чітко відокремив судові органи як такі, що повинні бути окремо зазначені в ордері на надання правової допомоги, зокрема в графі «Назва органу, в якому надається правова допомога».

Отже, в ордері на надання правової допомоги має бути зазначено не абстрактний орган державної влади, а конкретна назва такого органу, зокрема суду.

Така правова позиція міститься у постанові Великої Палати Верховного Суду України від 05 червня 2019 року справа № 9901/847/18.

Крім того, згідно з ч. 5 ст. 62 ЦПК України відповідність копії документа, що підтверджує повноваження представника, оригіналу може бути засвідчена підписом судді.

Оригінали документів, зазначених у цій статті, копії з них, засвідчені суддею, або копії з них, засвідчені у визначеному законом порядку, приєднуються до матеріалів справи.

Згідно з вимогами статті 62 ЦПК України ордер, який посвідчує повноваження адвоката як представника, подається в оригіналі.

Можливості посвідчення відповідності оригіналу копії ордеру самостійно адвокатом положеннями ЦПК України і Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» не передбачено.

Повноваження представника позивача, яким є адвокат, повинні бути підтверджені оригіналом ордеру виданого на ведення справи в суді або довіреністю.

Така правова позиція міститься у постанові Верховного Суду від 29 травня 2019 року у справі № 202/5348/18.

Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Таким чином, недоліки апеляційної скарги, які були зазначені в ухвалі Київського апеляційного суду від 10 березня 2020 року, не усунуто в повній мірі.

Відповідно до ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху, оскільки оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу.

За таких обставин підстави для відкриття апеляційного провадження у справі відсутні, апеляційний суд приходить до висновку, щодо продовження терміну для усунення недоліків та виконання ухвали Київського апеляційного суду від 10 березня 2020 року.

Керуючись ст.ст.185, 354, 356, 357 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Продовжити строк для усунення недоліків апеляційної скарги ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на ухвалу Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 14 січня 2020 року, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення особі, яка подала апеляційну скаргу, ухвали.

Роз`яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що у випадку не усунення недоліків апеляційної скарги у встановлений строк, апеляційна скарга буде вважатися неподаною і підлягатиме поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.І. Сліпченко