Провадження № 8/234/9/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 квітня 2020 року м. Краматорськ

Краматорський міський суд Донецької області

у складі головуючого судді Чернобай А.О.,

секретар судового засідання Ястребов А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали Краматорського міського суду Донецької області 12.09.2019 року за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» про скасування протоколу,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали Краматорського міського суду Донецької області 12.09.2019 року за позовною заявою ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» про скасування протоколу.

В обґрунтування поданої заяви ОСОБА_1 зазначив, що 12.09.2019 року ухвалою Краматорського міського суду Донецької області було закрито провадження по справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» про скасування протоколу.

На стан постанови ухвали від 12.09.2019 року суду не могло бути відомим, що Велика Палата відступить від свого висновку, що відображене у постанові Верховного Суду від 19.02.2020 року у межах справи № 263/15158/18 та з якого стало відомо про постанову Великої Палати Верховного Суду від 14 січня 2020 року у справі № 910/17955/17.

«Згідно пункту 53 ПКЕЕН, акт про порушення яких став підставою для прийняття оскаржуваного позивачем рішення, оформленого протоколом, рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається побутовому споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність побутового споживача до порушення цих Правил. У разі відмови побутового споживача від сплати вартості необлікованої електричної енергії енергопостачальник звертається з позовом до суду та має право припинити постачання електричної енергії після прийняття судом рішення на користь енергопостачальника (крім випадку виявлення факту самовільного підключення). Якщо між побутовим споживачем і енергопостачальником не досягнуто згоди щодо користування електричною енергією, її оплати, збереження засобів обліку тощо, спірні питання вирішуються в установленому законодавством порядку.

З огляду на вищевикладене, спірним може бути питання незгоди споживача із рішенням енергопостачальника, оформленого протоколом, про нарахування вартості необлікованої електричної енергії на підставі зафіксованого в акті порушення ПКЕЕН, що спонукало Особу звернутись із цим позовом до суду з вимогою визнати незаконним та скасувати рішення комісії Маріупольського РЕМ ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго», оформлене протоколом по розгляду акта про порушення ПКЕЕН. При цьому обраний позивачем спосіб захисту свого права, яке вона вважає порушеним, не суперечить встановленому законодавством порядку вирішення спірних питань, що можуть виникнути між побутовим споживачем і енергопостачальником, перелік яких не є вичерпним.

Таким чином, вимога про оскарження рішення комісії електропередавальної організації про визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості, оформленого протоколом з розгляду акта про порушення ПКЕЕН, має розглядатися судом як вимога про визнання повністю або частково недійсним акта постачальника електричної енергії.

Аналогічний за змістом правовий висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 січня 2020 року у справі № 910/17955/17 (провадження № 12-137гс19).

Велика Палата Верховного Суду у пункті 81 вищенаведеної постанови зазначила, що вимога про скасування рішення комісії електропередавальної організації про визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості є способом захисту прав та інтересів, установленим законом, оскільки таке рішення комісії, оформлене протоколом з розгляду акта про порушення ПКЕЕ, безпосередньо впливає на права та обов`язки відповідного суб`єкта господарювання в контексті його відносин з електропередавальною організацією, встановлює обсяг і вартість недоврахованої електроенергії та створює загрозу припинення електропостачання відповідного споживача.

Вказуючи на відсутність підстав для відступу від висновку щодо застосування норми права в подібних правовідносинах, викладеного в раніше ухваленому рішенні Великої Палати Верховного Суду у справі № 522/12901/17-ц (провадження № 14-503цс18), Велика Палата Верховного Суду при ухваленні постанови у справі № 910/17955/17 (провадження № 12-137гс19) вказала, що у справі № 522/12901/17-ц питання щодо скасування рішення комісії не було предметом розгляду.

У справі № 522/12901/17-ц позивач просив суд скасувати протокол засідання комісії щодо розгляду акта про порушення Правил користування електричною енергією та визнати дії комісії ПАТ «ЕК Одесаобленерго» щодо розгляду зазначеного акта неправомірними.»

За таких обставин, просить суд скасувати ухвалу Краматорського міського суду Донецької області по справі № 234/10743/19 від 12.09.2019 року, якою закрите провадження по справі та передати справу на новий розгляд.

Сторони у судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином шляхом направлення рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення.

Згідно ч. 1 та ч. 2 ст. 429 ЦПК України заява про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами розглядається судом у судовому засіданні протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження за нововиявленими або виключними обставинами. Справа розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом для провадження, у суді тієї інстанції, яка здійснює перегляд. У суді першої інстанції справа розглядається у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи.

Суд, вивчивши заяву про скасування ухвали за нововиявленими обставинами, додані до неї матеріали та матеріали цивільної справи, приходить до наступного.

В силу п.1 ч. 2 ст. 423 ЦПК України, підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 423 ЦПК України рішення, постанова або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.

В судовому засіданні встановлено, що 12.09.2019 року ухвалою Краматорського міського суду Донецької області провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» про скасування протоколу закрито . (а.с. 68-70)

Статтею 423 ЦПК України передбачено, що рішення, постанова або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.

Підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є:

1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи;

2) встановлений вироком або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, факт надання завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що призвели до ухвалення незаконного рішення у даній справі;

3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, що підлягає перегляду.

Не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами:

1) переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи;

2) докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом.

При перегляді судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами суд не може виходити за межі тих вимог, які були предметом розгляду при ухваленні судового рішення, яке переглядається, розглядати інші вимоги або інші підстави позову.

Постановою Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв`язку з нововиявленими обставинами» від 30.03.2012 №4, пунктом 1 роз`яснено, що передбачений главою 4 розділу V ЦПК України, перегляд судових рішень, що набрали законної сили, у зв`язку з нововиявленими обставинами є самостійною стадією цивільного процесу, в якому судом перевіряється наявність чи відсутність правових підстав для цього - юридичних фактів, які існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, хоча їх подання до суду могло потягти ухвалення іншого за змістом судового рішення.

Згідно роз`яснень, викладених у пунктах 3, 4, 7 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв`язку з нововиявленими обставинами» від 30.03.2012 № 4, нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин.

Необхідними умовами нововиявлених обставин є те, що вони існували на час розгляду справи; ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи; вони входять до предмета доказування у справі та можуть вплинути на висновки суду про права та обов`язки осіб, які беруть участь у справі.

Для нововиявлених обставин необхідними умовами є те, що вони існували на час розгляду справи, але підстави виникли після ухвалення рішення у справі (зокрема, шляхом скасування судового рішення, яке стало підставою для його ухвалення), спростовують обставини, встановлені судом на час розгляду справи, та мають важливе значення для її розгляду.

Нововиявлені обставини мають підтверджуватися фактичними даними (доказами), що в установленому порядку спростовують факти, покладені в основу судового рішення. Суд має право скасувати судове рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини можуть вплинути на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається.

Вирішуючи питання про наявність нововиявлених обставин, суд повинен розмежовувати нововиявлені обставини та нові обставини.

Обставини, що обґрунтовують вимоги або заперечення сторін чи мають інше істотне значення для правильного вирішення справи, існували на час ухвалення судового рішення, але залишаються невідомими особам, які беруть участь у справі, та стали відомими тільки після ухвалення судового рішення, є нововиявленими обставинами.

Обставини, які виникли чи змінилися тільки після ухвалення судового рішення і не пов`язані з вимогою в цій справі, а тому не могли бути враховані судом при ухваленні судового рішення, є новими обставинами і можуть бути підставою для пред`явлення нової вимоги.

Судам необхідно розрізняти нові докази та докази, якими підтверджуються нововиявлені обставини, оскільки нові докази не можуть бути підставою для перегляду судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами.

Виникнення нових або зміна обставин після вирішення спору не можуть бути підставою для зміни або скасування судового рішення.

ОСОБА_1 , звертаючись до суду з заявою про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали Краматорського міського суду від 12.09.2019 року, як на нововиявлену обставину посилався на те, що на час винесення ухвали суду не могло бути відомим, що Велика Палата відступить від свого висновку, що відображене у постанові Верховного Суду від 19.02.2020 року у межах справи № 263/15158/18 та з якого стало відомо про постанову Великої Палати Верховного Суду від 14 січня 2020 року у справі № 910/17955/17.

Доводи заявника про перегляд ухвали суду зводяться до того, що в іншій справі з подібними правовідносинами Велика Палата відступила від свого висновку, що відображене у постанові Верховного Суду від 19.02.2020 року у межах справи № 263/15158/18 та з якого стало відомо про постанову Великої Палати Верховного Суду від 14 січня 2020 року у справі № 910/17955/17, якою вже сформувала іншу правову позицію, іншу юридичну оцінку тих самих фактичних обставин, що мали місце у цій справі. Тобто йдеться не про надання судом оцінки новим обставинам, які істотно можуть вплинути на вирішення спору по суті, а про існування іншого тлумачення норми матеріального права судом касаційної інстанції. Зміна правової позиції суду касаційної інстанції у подібних правовідносинах не може розцінюватися як нововиявлена обставина у розумінні статті 423 ЦПК України, а тому обставина, на яку посилається заявник, не може вважатися нововиявленою.

Європейський Суд з прав людини у рішенні в справі «Правєдная проти Росії» від 18 листопада 2004 року зазначив, що одним із аспектів принципу верховенства права є принцип правової певності, який, окрім іншого, передбачає, що, якщо суд ухвалив остаточне рішення по суті спору, таке рішення не може бути піддане перегляду. Цей принцип встановлює, що жодна сторона не вправі ставити питання про перегляд остаточного судового рішення, яке набрало законної сили, лише задля нового судового розгляду і нового рішення по суті. Відхилення від цього принципу допустимі лише за наявності виняткових обставин. Процедура скасування остаточного судового рішення у зв`язку з нововиявленнми обставинами передбачає, що існує доказ, який раніше не міг бути доступний, однак він міг би призвести до іншого результату судового розгляду. Особа, яка звертається із заявою про скасування рішення, повинна довести, що в неї не було можливості представити цей доказ на остаточному судовому слуханні, а також те, що цей доказ є вирішальним.

Отже, істотними обставинами справи вважаються ті, які можуть вплинути на рішення суду, яке набрало законної сили, а це, передусім, ті, що взагалі не були предметом розгляду у даній цивільній справі, у зв`язку з тим, що вони не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою на час розгляду справи.

Як вбачається із рішення Європейського Суду з прав людинивід 18.11.2004 у справі «Правєдная проти Росії» (Pravednaya v. Russia), заява № 69529/01, п. п. 27-28, та рішення від 6 грудня 2005 року у справі «Попов проти Молдови» № 2 (Popov v. Moldova № 2), заява № 19960/04, п. 46). процедура скасування остаточного судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами передбачає, що існує доказ, який раніше не міг бути доступний, однак він міг би призвести до іншого результату судового розгляду.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 429 ЦПК України за результатами перегляду судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами суд може відмовити у задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами та залишити відповідне судове рішення в силі.

Оцінивши наявні у справі докази, суд виходить з того, що обставини, на які посилається ОСОБА_1 , не є нововиявленими в розумінні ст. 423 ЦПК України, а тому приходить до висновку про відмову у задоволенні заяви про перегляд ухвали за нововиявленими обставинами. Виходячи з того, що обставини, на які посилається ОСОБА_1 у своїй заяві, не є нововиявленими обставинами, підстав для скасування ухвали суду не вбачається.

Керуючись ст.ст. 423, 427, 429 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали Краматорського міського суду Донецької області 12.09.2019 року за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» про скасування протоколу відмовити.

Ухвалу може бути оскаржено до Донецького апеляційного суду через Краматорський міський суд Донецької області шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя А.О. Чернобай