Справа № 148/1154/20
Провадження №2/148/600/20
У Х В А Л А

Іменем України

29 липня 2020 року м.Тульчин

Суддя Тульчинського районного суду Ковганич С.В., вирішуючи питання про залишення без руху позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод в користування квартирою шляхом визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням,

В С Т А Н О В И В:

Представник позивача звернувся в суд з позовом до ОСОБА_2 про усунення перешкод в користування квартирою шляхом визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням. Також в позовній заяві представник позивача просить звільнити позивача від сплати судового збору в зв`язку з тим, що вона має низькі доходи.

Дослідивши позовну заяву, де наявне клопотання про звільнення позивача від сплати судового збору, та додані до неї документи, суддя вважає, що в задоволенні даного клопотання слід відмовити, а позовну заяву слід залишити без руху, виходячи з наступних підстав.

Згідно ч.2 ст.133 ЦПК України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Питання про звільнення від сплати судового збору регулюється Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до ст. 8 ЗУ «Про судовий збір», суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

2. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

За таких обставин, основною умовою для звільнення від сплати судового збору є майновий стан особи, що звертається до суду. Особа має довести той факт, що її майновий стан дійсно є таким, що змушує її звернутись до суду з проханням про відстрочку або звільнення від сплати судового збору, тобто вона повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Між тим, представником позивача належних та допустимих доказів, які б свідчили про незадовільний майновий стан позивача й, відповідно, необхідність звільнення з цих підстав останьої від сплати судового збору суду не надано. Натомість позивачем сплачено судовий збір в розмірі 420,80 грн (а.с.1).

У ст. 129 Конституції України визначено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Оскільки, представником позивача не надано доказів на підтвердження важкого майнового стану позивача, що унеможливлює сплату судового збору, тому вважаю, що підстав для звільнення її від сплати судового збору відсутні, а тому дане клопотання представника позивача задоволенню не підлягає, а позовну заяву слід залишити без руху.

Ознайомившись з формою та змістом позовної заяви встановлено, що вона не відповідає вимогам цивільного процесуального законодавства, а саме, представником позивача при зверненні до суду з даним позовом не дотримано вимог, передбачених ст.ст.175, 177 ЦПК України:

- позовна заява не містить реєстраційний номер облікової картки платника податків за його наявності або номер і серію паспорта сторін;

- позовна заява не містить попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

- судовий збір позивачем сплачений не в повному розмірі.

Згідно пп. 2 п. 1 ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Оскільки, станом на 01.01.2020 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 2102 грн, тому судовий збір за подання даної позовної заяви складає 840,80 грн, а не 420,80 грн, як сплачено позивачем.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладені обставини, вважаю за необхідне залишити позовну заяву без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків, а саме: для приведення позовної заяви у відповідність до вимог ст. 175 ЦПК України, в тому числі ідля доплати судового збору в розмірі 420 грн та наданні суду документу, що підтверджує його сплату.

На підставі викладеного, керуючись ст. 8 ЗУ «Про судовий збір», ч. 1, 3 ст. 136, ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

В задоволенні клопотання представника позивача про звільнення позивача від сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод в користування квартирою шляхом визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням залишити без руху до усунення недоліків.

Надати ОСОБА_1 строк для усунення указаних в ухвалі недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії ухвали.

У разі неусунення недоліків у строк, встановлений судом, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя: