КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 травня 2020 року Київський апеляційний суд в складі:

суддя-доповідач Оніщук М.І.,

судді Шебуєва В.А., Крижанівська Г.В.,

розглянув у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «ПЗУ Україна» на ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 12 лютого 2020 року про залишення позову без розгляду по цивільній справі за позовом Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «ПЗУ Україна» до ОСОБА_1 про стягнення страхового відшкодування,

В С Т А Н О В И В:

У липні 2019 року ПрАТ «СК «ПЗУ Україна» звернулося до Дніпровського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_1 про стягнення виплаченого страхового відшкодування в розмірі 43 995 грн. 48 коп.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 12.02.2020 року вказану позовну заяву залишено без розгляду з підстав, передбачених п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України (а.с. 116-119).

В апеляційній скарзі представник позивача, посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просить ухвалу скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

При цьому, в обгрунтування доводів своєї апеляційної скарги, апелянт, не заперечуючи факту свого належного повідомлення про час та місце розгляду справи, вказує на відсутність правових підстав для залишення позову без розгляду, оскільки за тиждень до призначеного судового засідання він направив до суду клопотання про розгляд справи за його відсутності та клопотання про здійснення запиту до Моторного (транспортного) страхового бюро України щодо надання копії полісу обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів на транспортний засіб марки «Geely MK» з державним номером НОМЕР_1 (а.с. 126-128).

Ухвалою Київського апеляційного суду від 06.04.2020 року апеляційну скаргу залишено без руху (а.с. 141, 142).

Ухвалою Київського апеляційного суду від 21.04.2020 року відкрито апеляційне провадження та надано учасникам справи строк для подання відзиву (а.с. 152-153).

Ухвалою Київського апеляційного суду від 04.05.2020 року справу призначено до розгляду в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи (а.с. 155, 156).

Заслухавши доповідь судді, вивчивши та дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали в межах доводів апеляційної скарги, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Залишаючи позов без розгляду суд першої інстанції виходив з того, що представник позивача, який був належним чином повідомлений про розгляд справи, повторно не з`явився в судове засідання, заяв про розгляд справи за його відсутності не подавав, про причини неявки в судові засідання, призначені на 04.12.2019 року та 12.02.2020 року, суд не сповістив.

Так, залишення заяви без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку з виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Відповідно до п. 3 ч. 1 статті 257 ЦПК України позов залишається без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

При цьому, згідно з ч. 5 ст. 223 ЦПК України визначено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Аналіз зазначених норм вказує на те, що процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними.

Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Водночас, правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічна правова позиція викладена й в постанові Верховного Суду від 22.05.2019 року у справі № 310/12817/13.

Як встановлено судом першої інстанції та не заперечувалося апелянтом в апеляційній скарзі, представник позивача не з`явився у судові засідання, призначені на 04.12.2019 року та на 12.02.2020 року, хоча про час та місце розгляду справи був завчасно та у встановленому законом порядку повідомлений, про що свідчать розписка представника позивача (а.с. 95) та повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с. 108).

Крім того, будь-яких доказів, які б підтверджували, що представник позивача звертався до суду з заявою про розгляд справи за його відсутністю, матеріали справи не містять.

Посилання апелянта на ті обставини, що він одночасно направляв на адресу суду клопотання про розгляд справи за його відсутності та клопотання про здійснення запиту до МТСБУ, колегія суддів оцінює критично, адже за відсутністю в матеріалах справи як відповідного опису вкладень до цінного листа, так і самого клопотання про розгляд справи за відсутністю представника позивача, додані до апеляційної скарги копія конверту та роздруківка з офіційного веб-сайту «Укпрошта» про відстеження поштового відправлення не підтверджують факт надіслання апелянтом до суду саме клопотання про розгляд справи за його відсутністю.

Натомість, як вбачається з матеріалів справи, на адресу суду першої інстанції надійшло лише клопотання представника позивача про здійснення запиту до МТСБУ, в якому також зазначено, що позивач не заперечує щодо заочного розгляду справи (а.с. 121-124).

Проте, таке клопотання не є тотожним із заявою про розгляд справи за відсутності позивача, яка, в свою чергу, є окремою процесуальною дією та має інші процесуальні наслідки, аніж заява про винесення заочного рішення.

Таким чином, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про залишення позову без розгляду з підстав, передбачених п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, оскільки неявка представника позивача у судове засідання, призначене на 12.02.2020 року, є повторною, а заяви про розгляд справи за відсутності представника позивача до суду не надходило.

Отже, при апеляційному розгляді справи порушень норм матеріального і процесуального права, які є підставою для скасування ухвали, в справі не виявлено.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

У зв`язку з тим, що суд апеляційної скарги дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги, понесені позивачем судові витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги відшкодуванню не підлягають.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 268, 367, 368, 372, 374, 375, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «ПЗУ Україна» - залишити без задоволення.

Ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 12 лютого 2020 року про залишення позову без розгляду по цивільній справі за позовом Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «ПЗУ Україна» до ОСОБА_1 про стягнення страхового відшкодування - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту може бути оскаржена до Верховного Суду.

Суддя-доповідач М.І. Оніщук

Судді В.А. Шебуєва

Г.В. Крижанівська