Головуючий суддя в суді І інстанції
Єдиний унікальний № 374/197/19

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 травня 2020 року Ржищівський міський суд Київської області у складі:

головуючої - судді Козіної С.М.,

за участі:

секретаря - Проценко Ю.В.,

позивача - ОСОБА_1 (не з`явилась),

відповідача - ОСОБА_2 (не з`явився),

розглянувши у судовому засіданні в м. Ржищів Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

У липні 2019 року позивачка звернулася до суду із вказаним вище позовом, посилаючись на те, що вона перебуває у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_2 з 10 жовтня 2009 року. Шлюб зареєстровано Відділом реєстрації актів цивільного стану Ржищівського міського управління юстиції Київської області, про що в книзі реєстрації актів цивільного стану про одруження 10 жовтня 2009 року зроблено актовий запис № 43. Сторони мають неповнолітню дочку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Стосунки між сторонами погіршились, шлюбні стосунки припинено, вони не розуміють один одного, не можуть знайти спільну мову у вирішенні сімейних проблем. Фактично шлюб носить формальний характер. Примирення та збереження шлюбу на думку позивачки неможливе. Спору щодо виховання спільної дитини та поділу майна між сторонами немає. Позивачка просила суд розірвати шлюб між нею та ОСОБА_2 , який зареєстрований 10 жовтня 2009 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Ржищівського міського управління юстиції Київської області, актовий запис № 43.

У судове засідання позивачка ОСОБА_1 не з`явилась з поважних причин, подавши заяву про розгляд справи без її участі, позов підтримала, наполягала на розірванні шлюбу.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явився, подавши заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги не визнав, проти розірвання шлюбу заперечував.

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211, рішення Ради суддів України від 17 березня 2020 року № 19 та з метою запобігання виникненню та поширенню гострих респіраторних захворювань та коронавірусу СОVID-19, а також у зв`язку із тим, що Кабінет Міністрів України продовжив дію карантину до 22 червня 2020 року, про що ухвалено відповідне рішення прийняте на засіданні Уряду 20 травня 2020 року, суд вважає за можливе провести розгляд справи у відсутності сторін.

Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши фактичні взаємини подружжя, судом встановлено таке.

Згідно з копією свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 від 20 жовтня 2009 року (а.с. 7) ОСОБА_2 та ОСОБА_4 зареєстрували шлюб 10 жовтня 2009 року. Прізвище дружини після реєстрації шлюбу - ОСОБА_5 . Шлюб зареєстровано Відділом реєстрації актів цивільного стану Ржищівського міського управління юстиції Київської області, актовий запис № 43.

Сторони мають неповнолітню дочку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про народження (а.с. 8).

Відповідно до ст. 51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка.

Відповідно до ст. 21, 24 СК України, шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

У частинах третій та четвертій статті 56 СК України передбачено, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.

Відповідно до статті 112 СК України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини з інвалідністю та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Згідно зі статтею 111 СК України суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

Тлумачення статті 111 СК України свідчить, що примирення подружжя здійснюється судом лише за умови, що це не суперечить моральним засадам суспільства. Суд не може примушувати дружину та чоловіка проживати разом, цікавитися обставинами їх приватного життя, вимагати надання доказів порушення сімейних обов`язків особистого характеру тощо. Закон не визначає, які саме заходи можуть застосовуватися судом для примирення подружжя. Надання додаткового строку для примирення є виключно правом суду, а не його обов`язком.

Така ж правова позиція висловлена у постанові Верховного Суду від 26 листопада 2018 року (справа № 761/33261/16-ц).

Згідно ухвали суду від 11 вересня 2019 року (а.с. 24-25), судом було надано сторонам строк для примирення, однак примирення між сторонами не відбулося, позивачка наполягає на розірванні шлюбу, відповідач проти розірвання шлюбу заперечує.

Відповідно до ст. 16 Загальної декларації прав людини від 10 грудня 1948 року чоловіки і жінки користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

Відповідно до ч. 1 ст. 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Відповідно до ст. 112 СК України шлюб між сторонами може бути розірвано, коли буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що має істотне значення.

Згідно з ч. 2 ст. 114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Вирішуючи питання щодо розірвання шлюбу, суд виходив із того, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а позивачка не має намір зберігати шлюб з відповідачем. Приймаючи до уваги доводи викладені в позовній заяві та те, що сторони не примирились, суд вважає, що причини, які спонукають позивачку наполягати на розірванні шлюбу є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б їхнім інтересам та інтересам дитини, що має істотне значення, внаслідок чого позов підлягає задоволенню.

Враховуючи викладене вище, суд дійшов висновків щодо задоволення позовних вимог ОСОБА_1 .

Також на підставі ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивачки підлягають стягненню судові витрати в розмірі 768 грн. 40 коп.

За змістом ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Отже, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Керуючись ст. 10, 21, 24, 105, 110, 111, 112-114 СК України, ст. 2, 4, 12, 81, 82, 141, 206, 247, 263-265, 273, 352, 354 ЦПК України суд,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, - задовольнити у повному обсязі.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , який зареєстрований Відділом реєстрації актів цивільного стану Ржищівського міського управління юстиції Київської області, актовий запис № 43 від 10 жовтня 2009 року, - розірвати.

Стягнути з ОСОБА_2 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 , місце проживання зареєстровано за адресою: АДРЕСА_2 ), кошти на відшкодування судового збору у розмірі 768 (сімсот шістдесят вісім) гривень 40 копійок.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Відповідно до пп. 15.5 п. 15 Перехідних положень ЦПК України (в редакції від 15.12.2017) до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу, тобто до Київського апеляційного суду через Ржищівський міський суд Київської області.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Строки застосовувати з урахуванням п. 3 розділу ХІІ "Прикінцеві положення" ЦПК України.

Суддя