Справа №295/5251/20
У Х В А Л А

06.05.2020 року м. Житомир

Суддя Богунського районного суду міста Житомира Семенцова Л.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про припинення права власності на частку нерухомого майна, що знаходиться у спільній частковій власності,-

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшла указана позовна заява, в якій позивач просить: 1) припинити право власності на 1/24 частини квартири АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_2 , та передати відповідачу в якості компенсації вартості 1/24 частки у спільному майні 37817,00 грн., внесених на депозит суду; 2) визнати за позивачем право власності на 1/24 частину в квартирі АДРЕСА_1 ; 3) судові витрати покласти на відповідача.

Позовна заява за змістом і формою повинна відповідати ст. ст. 175, 176, 177 ЦПК України.

При вирішенні питання відкриття провадження у справі виявлено, що позовна заява не відповідає вимогам ч. 4 ст. 177 ЦПК України, оскільки позивачем до позовної заяви не додано документу, що підтверджує сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документу на підтвердження наявності підстав звільнення його від сплати судового збору.

Як убачається із змісту позовних вимог, позивачем заявлено одну вимогу майнового характеру та одну вимогу немайнового характеру.

За подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру (ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір»).

Згідно із Законом України «Про судовий збір» із позовних заяв майнового характеру, що подаються до суду фізичною особою або фізичною особою - підприємцем, судовий збір справляється в розмірі 1 % ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 840,80 грн., та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 10510,00 грн..

Тому, враховуючи зазначену позивачем ціну позову - 37817,00 грн., позивачу необхідно сплатити 840,80 грн. судового збору за вимогу майнового характеру.

Щодо вимоги немайнового характеру, то розмір судового збору відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 840,80 грн.

Таким чином, до позовної заяви має бути доданий оригінал квитанції про сплату судового збору в сумі 1681,60 грн.

Банківські реквізити для сплати судового збору:отримувач коштів - УК у м.Житомирі/Богун. р-н/22030101, код ЄДРПОУ - 38035726, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), код МФО - 899998, рахунок отримувача - UA0006003, призначення платежу - судовий збір за позовом ПІБ.

Дана обставина перешкоджає вирішенню питання про відкриття провадження у справі.

За положеннями ст. 185 ЦПК України, якщо позовна заява подана без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 ЦПК України та/або не сплачено судовий збір, вона підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Отже, позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку на усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заявуОСОБА_1 до ОСОБА_2 припинення права власності на частку нерухомого майна, що знаходиться у спільній частковій власності, залишити без руху та надати позивачу строк для усунення її недоліків, який не може перевищувати семи днів з дня отримання позивачем даної ухвали.

Копію ухвали невідкладно направити позивачу.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовна заява буде вважаться неподаною та повернута позивачузі всіма доданими документами. Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Ухвала в частині визначення розміру судових витрат може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Богунський районний суд міста Житомира протягом п`ятнадцяти днів, який обчислюється з дня складення ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. В іншій частині окремо від рішення ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л.М. Семенцова