233 Справа № 233/2203/20
Костянтинівський міськрайонний суд Донецької області
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

07.05.2020 р. м. Костянтинівка

Суддя Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області Наумик О. О., розглянувши матеріали позовної заяви

ОСОБА_1 (зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , мешкає з адресою: АДРЕСА_2 ) до

Костянтинівсько-Дружківського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Донецької області (Донецька область, м. Костянтинівка, вул. Ціолковського, 25)

«про стягнення спадщини у вигляді недоотриманої пенсії»,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Костянтинівсько-Дружківського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Донецької області, в якому просить:

-визнати неправомірними дії Костянтинівсько-Дружківського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Донецької області щодо невиплати їй, ОСОБА_1 , недоотриманої її матір`ю ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , пенсії в розмірі 54400,00 грн;

-стягнути з Костянтинівсько-Дружківського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Донецької області, на її, ОСОБА_1 , користь, грошові кошти, набуті нею в порядку спадкування за законом у вигляді недоотриманої пенсії за життя ОСОБА_2 , у розмірі 54400,00 грн.

Вирішуючи питання про можливість відкриття провадження у справі, дістаю такого висновку:

Пунктом 5 ч.3 ст.175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; а за приписами ч.5 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

В обґрунтування заявлених позовних вимог позивачка посилається, по-перше, на отримання нею спадщини у вигляді недоотриманої її матір`ю за життя пенсії. Проте такого доказу, як свідоцтво про право на спадщину (його копії), до матеріалів позовної заяви не додано.

По-друге, позивачка вказує на отримання нею грошової суми у розмірі 20000,00 грн, однак доказ, яким ця обставина підтверджена, не зазначає та до матеріалів позовної заяви не додає.

З огляду на вищезазначене, позовна заява у порушення приписів п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України не містить обґрунтованого розрахунку сум, що стягуються чи оспорюються.

Крім того, у порушення ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви не доданий документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Одночасно з позовною заявою в її прохальній частині ОСОБА_1 просить відстрочити сплату судового збору до винесення рішення по справі, пославшись на відсутність коштів для сплати судового збору.

Згідно зі статтею 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі (ч.1). З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати (ч.3).

Питання сплати судового збору, звільнення від його сплати, а також відстрочення або розстрочення сплати судового збору за подання заяв до суду регулює Закон України «Про судовий збір».

За приписами статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю (частина 1 статті 8).

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті (частина 2 статті 8).

Пунктом 29 постанови Пленуму «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17.10.2014 р. роз`яснено, що відповідно до статті 8 Закону № 3674-У1 та статті 82 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунках коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових рахунків та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Виходячи з норм зазначеного закону, позивачка має не тільки навести обставини, які свідчать про її незадовільне (скрутне) матеріальне становище, а і надати відповідні докази, які доведуть її скрутне матеріальне становище.

Таким чином, вирішення питання відстрочення судових витрат можливо за наявності доказів, які підтверджували б матеріальний стан сторони.

На підтвердження майнового стану позивачка послалася на довідку від 22.07.2015, яким їй наданий статус тимчасово-переміщеної з району проведення антитерористичної операції особи.

Проте, ця довідка містить позначку про строк її дії до 22.07.2016. І, крім того, сам по собі статус тимчасово-переміщеної особи не свідчить про скрутний матеріальний стан цієї особи і не є законодавчо закріпленою підставою для відстрочення сплати такою особою судового збору.

Інших доказів на підтвердження підстав для відстрочення сплати судового збору позивачкою не надано.

З огляду на наведене, у задоволенні клопотання слід відмовити.

Відповідно до пп.1 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду фізичною особою або фізичною особою - підприємцем позовної заяви майнового характеру ставка судового збору встановлена у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Тож позивачці за приписами ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» слід сплатити судовий збір у розмірі 1 відсотку ціни позову (54400,00 грн), але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що дорівнює 840,80 грн на такі реквізити: Отримувач коштів - Костянтин.УК/м.Костянтинiвка/22030101/, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37890775, Банк отримувача - Казначейство України(ел.адм.податків), Код банку отримувача (МФО) 899998, Рахунок отримувача - UA0005058, Код класифікації доходів бюджету 22030101.

За вищевикладених обставин позовну заяву у відповідності до приписів ч.1 ст.185 ЦПК України слід залишити без руху, надавши позивачці строк для усунення недоліків

Керуючись ст.185 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання відстрочення сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Костянтинівсько-Дружківського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Донецької області «про стягнення спадщини у вигляді недоотриманої пенсії» залишити без руху, надавши позивачці для виправлення недоліків строк десять днів з дня отримання копії ухвали.

У разі неусунення недоліків у зазначений строк позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя