Справа № 618/282/20
Провадження № 2/618/91/20
Куп`янський міськрайцентр зайнятості звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення злочину у сумі 12 010 грн 92 коп, обґрунтовуючи свої позовні вимоги наступним.
Борівським районним судом Харківської області встановлено, що 11 березня 2019 року ОСОБА_1 з метою отримання допомоги по безробіттю, відповідно до ЗУ «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування на випадок безробіття» звернулась до відділу надання соціальних послуг у Дворічанському районі Куп`янського міськрайцентру зайнятості, де подала письмову заяву про надання статусу безробітного. Наказом Куп`янського МРЦЗ № НТ190311 від 11.03.19 ОСОБА_1 надано статус безробітного та призначено виплату грошової допомоги по безробіттю.
12.03.2019 між Куп`янським МРЦЗ в особі заступника директора - начальника відділу надання соціальних послуг у Дворічанському районі Сабади О. О. та безробітною ОСОБА_1 укладено договір «Про професійне навчання безробітного» № 200/ХЦ-14/19 про проходження безробітною ОСОБА_1 навчання у «Харківському центрі професійно-технічної освіти державної служби зайнятості» за професією «перукар» з 13.03.2019 по 05.08.2019, зокрема відповідно до п. 2.4.4 вказаного договору, ОСОБА_1 зобов`язувалася інформувати центр зайнятості протягом трьох робочих днів про виникнення обставин, що викликали припинення професійного навчання.
14.05.2019 ОСОБА_1 , користуючись правами безробітного, отримуючи грошову допомогу по безробіттю та навчаючись за державний рахунок у «Харківському центрі професійно-технічної освіти державної служби зайнятості», керуючись корисливим мотивом та маючи умисел на заволодіння чужим майном, перебуваючи у приміщенні приватного нотаріуса Железняк Лариси В`ячеславівни Харківського міського нотаріального округу, який розташований за адресою: м. Харків, вул. Плеханівська, б. 63, не повідомляючи про те, що вона має статус безробітного, надала ОСОБА_2 довіреність на право представлення її інтересів, зокрема бути представником з усіх питань, пов`язаних з реєстрацією (перереєстрацією) її як фізичної особи-підприємця.
15.05.2019 ОСОБА_1 була зареєстрована як фізична особа-підприємець, однак, реалізовуючи свій злочинний намір незаконного збагачення, в порушення вимог ч. 2 ст. 36 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування на випадок безробіття» відомості про це до Куп`янського МРЦЗ не подала, тобто не повідомила про обставини, що впливають на умови виплати їй забезпечення та надання соціальних послуг.
05.08.2019 ОСОБА_1 завершила навчання у «Харківському центрі професійно-технічної освіти державної служби зайнятості» та отримала професію «перукар».
Таким чином, ОСОБА_1 , діючи з корисливих мотивів, з метою незаконного збагачення, шляхом обману умисно в період з 15.05.2019 по 05.08.2019 заволоділа бюджетними грошовими коштами, виділеними їй в якості матеріального забезпечення - допомоги по безробіттю у розмірі 1 652.91 грн. та наданими соціальними послугами з професійного навчання у розмірі 10 358.01 грн, спричинивши при цьому державній службі зайнятості в особі Куп`янського міськрайценту зайнятості матеріальний збиток у розмірі 12 010 грн 92 коп.
01 квітня 2020 року після отримання інформації про місце проживання (перебування) відповідача, була постановлена ухвала про відкриття провадження у справі та розгляд за правилами загального позовного провадження, призначене підготовче судове засідання о 08 год 30 хв 22 квітня 2020 року. Направлено відповідачеві копію позовної заяви з копіями доданих до неї документів. Запропоновано відповідачеві подати до суду відзив на позов в установлений строк. Запропоновано позивачу подати до суду відповідь на відзив. Запропоновано відповідачу подати до суду в установлений законодавством строк заперечення, в яких викласти свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотиви їх визнання або відхилення.
В судове засідання представник позивача не з`явилася, надавши заяву, в якій просила суд справу розглянути за її відсутності та задовольнити позовні вимоги в повному обсязі, не заперечувала проти заочного розгляду справи.
Відповідачка ОСОБА_1 повторно у судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце слухання справи повідомлялася своєчасно і належним чином, шляхом направлення на її адресу, підтверджену довідкою Рідкодубівської сільської ради Дворічанського району Харківської області, рекомендованого листа, який повернувся до суду з відміткою «вручено особисто 16.05.2020».
Відповідно до положень п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України, днем вручення судової повістки є, зокрема, день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. При цьому від ОСОБА_1 до суду не надійшло відзиву на позовну заяву чи будь-яких заперечень, а також повідомлення про іншу адресу, клопотання про відкладення судового розгляду також не заявлялося.
Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.
Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Так як відповідач, належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, не з`явився в судове засідання без поважних причин, без повідомлення причин та не подав відзив, а представник позивача не заперечує проти такого вирішення справи, тому відповідно до ч. 1 ст. 281 ЦПК України суд постановив ухвалу про заочний розгляд справи.
Судом встановлені такі факти і відповідні їм правовідносини.
Цивільний позов у даному кримінальному провадженні в порядку ст.128 КПК України позивачем не подавався.
Згідно до ч. 7 ст. 128 КПК України особа, яка не пред`явила цивільний позов в кримінальному провадженні, має право пред`явити його в порядку цивільного судочинства.
Винуватість ОСОБА_1 у вчиненні кримінального правопорушення є доведеною і вищевказаний вирок, який набрав законної сили відповідно до ч. 6 ст. 82 ЦПК України є обов`язковим для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, лише в питанні чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.
Статтею 16 ЦК України передбачено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів, зокрема, можуть бути: відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди.
Відповідно до вимог ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Статтею 22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).
Таким чином, суд вважає, що позивачем доведено заподіяння відповідачкою державній службі зайнятості матеріальної шкоди.
Відповідно до ч. 3 ст. 129 Конституції України, основними засадами судочинства є, зокрема, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Відповідно до ч. 1 ст. 10 ЦПК України, суд при розгляді справ керується принципом верховенства права.
Згідно з ч. ч. 1 - 3 ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Згідно з ч. 1 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь - які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Згідно зі ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Під час судового розгляду даної справи позивачем були надані належні, допустимі, достовірні та достатні докази на підтвердження своїх позовних вимог, на підставі яких судом встановлені обставини та факти, що обґрунтовують вказані вимоги.
Відповідачем, всупереч вимог ст. ст. 12, 13, 81 ЦПК України, належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів наявності підстав для відмови в задоволенні позовних вимог позивача не надано і в матеріалах справи не міститься. Доводи позивача, викладені в позові, відповідачем і матеріалами справи не спростовуються.
За таких обставин справи, всебічно та повно з`ясувавши обставини, на які посилався позивач як на підставу своїх вимог, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів окремо кожного, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку про задоволення позову.
Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору звільняються позивачі у справах про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення;
На підставі ч. 6 ст. 141 ЦПК України суд стягує з ОСОБА_1 840 коп. 80 коп належного до сплати судового збору на користь держави в особі Державної судової адміністрації України (отримувач коштів - Головне управління казначейства у м. Києві).
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 16, 22, 1166 ЦК України, ст. ст. 10, 11, 12, 13, 76, 81, 82, 89, 141, 247, 258, 259, 263 - 265, 268, 273, 280 - 289, 352, 354, п. 15.5 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України, суд
Позов Куп`янського міськрайцентру зайнятості - задовольнити повністю.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Заочне рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через Дворічанський районний суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя Ю. М. Гніздилов