справа № 361/8429/19
провадження № 2/361/1353/20
У Х В А Л А

26 травня 2020 року м. Бровари

Броварський міськрайонний суд Київської області в складі:

судді - Сердинського В.С.

при секретарі - Мищенко С.Л.,

розглядаючи у підготовчому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення завданої матеріальної шкоди,

установив:

В провадженні суду перебуває наголошена вище цивільна справа.

Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 25 березня 2020 року заяву позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову задоволено та вжито заходи забезпечення позову у вигляді накладення арешту на автомобіль та заборони вчиняти певні дії відносно нього, в тому числі оформлення будь-яких договорів, в тому числі і з переходом прав власності та довіреностей відносно автомобіля, який належить ОСОБА_2 , згідно договору купівлі-продажу, державний реєстраційний номер НОМЕР_1 9856 СВ модель: CITROEN JUMPY, рік випуску: НОМЕР_2 , дата: 05.12.2018 р., колір: білий, об`єм двигуна: 1868 вага: 1390, тип авто: вантажний, тип кузова: фургон малотонажний-b, VIN-код: НОМЕР_3 , із забороною відчуження автомобіля, внесення у відповідний реєстр відомостей про накладення арешту.

Вказана ухвала суду передана на виконання до компетентних органів.

08 квітня 2020 року до Броварського міськрайонного суду Київської області надійшло клопотання представника відповідача адвоката Бабій М.В. про вжиття заходів зустрічного забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення завданої матеріальної шкоди.

В поданому клопотанні представник відповідача ОСОБА_2 просить застосувати до позивача ОСОБА_1 заходи зустрічного забезпечення позову шляхом внесення на депозитний рахунок Броварського міськрайонного суду Київської області орієнтовний розмір збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову, а саме суму в розмірі 50000 грн. Подане клопотання обґрунтовує тим, що існуюча ситуація щодо подвійного забезпечення позову спрямована на спричинення відповідачу матеріальних збитків, оскільки оскарження кожної ухвали щодо забезпечення позову для відповідача несе значні матеріальні витрати такі, як сплата державного мита, допомога фахівця в галузі права щодо подання апеляційної скарги тощо. Також, у відповідача були наміри продати даний автомобіль та купити більший автомобіль, який зможе перевозити габаритні будівельні матеріали. Наклавши арешт на автомобіль відповідача, останній обмежений в можливості здійснити заміну автомобіля та виконувати більший об`єм будівельних робіт.

В підготовче судове засідання сторони не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином.

Дослідивши матеріали клопотання про вжиття заходів зустрічного забезпечення позову та матеріали цивільної справи, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до ст. 154 ЦПК України, суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.

Відповідно до ч. 3 ст. 154 ЦПК України, суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом: 1) надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів; 2) вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов`язаних із забезпеченням позову.

Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

Питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову.

В ухвалі про зустрічне забезпечення зазначаються розмір зустрічного забезпечення або інші дії, що повинен вчинити заявник у порядку зустрічного забезпечення.

Строк надання зустрічного забезпечення визначається судом та не може перевищувати десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову або ухвали про зустрічне забезпечення, якщо інше не випливає зі змісту заходів зустрічного забезпечення.

Особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову із застосуванням зустрічного забезпечення, протягом визначеного судом строку має надати суду документи, що підтверджують надання зустрічного забезпечення. Якщо особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову, не виконує вимоги суду щодо зустрічного забезпечення у визначений судом строк, суд скасовує ухвалу про забезпечення позову та про зустрічне забезпечення. Ухвала про зустрічне забезпечення може бути оскаржена разом із ухвалою про забезпечення позову або окремо.

Якщо особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову, не виконує вимоги суду щодо зустрічного забезпечення у визначений судом строк, суд скасовує ухвалу про забезпечення позову та про зустрічне забезпечення.

Як вбачається з клопотання про зустрічне забезпечення, представник відповідача посилається на те, що позивач зловживає своїми процесуальними правами, а вжиті заходи забезпечення позову вважає такими, що суттєво впливають на майнові інтереси відповідача в частині обмеження законного права на продаж автомобіля та придбання нового для виконання більшого об`єму будівельних робіт, відповідач зазнає збитки від здешевлення автомобіля приблизно у розмірі 50000 гривень.

Реалізація заходів зустрічного забезпечення є правом суду, а не його обов`язком, за виключенням випадків, передбачених частиною третьою статті 154 ЦПК України, в якій зазначено, що суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Відповідачем не надано доказів того, що позивач не має зареєстрованого місцязнаходження на території України та доказів щодо майнового стану позивача. Викладене свідчить про відсутність обов`язку суду застосувати зустрічне забезпечення.

Окрім того, суд зазначає, що заходи забезпечення позову носять тимчасовий характер і зберігають свою дію до набрання рішенням суду законної сили.

В даному випадку, суд не вбачає підстав вимагати від позивача забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення), оскільки обставини, за яких суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення у відповідності до положень ч. 3 ст. 154 ЦПК України, відсутні.

А відтак, клопотання представника відповідача про зустрічне забезпечення позову задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст. 154, 259, 260, 353, 354 ЦПК України,

ухвалив:

У задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_2 адвоката Бабій Максима Вікторовича про вжиття заходів зустрічного забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення завданої матеріальної шкоди - відмовити.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Київського апеляційного суду через Броварський міськрайонний суд Київської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її постановлення.

Учасник справи у разі постановлення ухвали за його відсутності має право оскаржити ухвалу в апеляційному порядку протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя В.С.Сердинський