Справа №589/1067/19 Головуючий у суді у 1 інстанції - Прачук О. В.
Номер провадження 22-ц/816/1324/20 Суддя-доповідач - Собина О. І.
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

12 травня 2020 року м. Суми

Сумський апеляційний суд у складі судді

Собини О. І., розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1

на рішення Шосткинського міськрайонного суду Сумської області від 14 січня 2020 року

в цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1

про визначення часток у праві спільної сумісної власності на квартиру, визнання права на Ѕ частку та визначення порядку користування квартирою,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Шосткинського міськрайонного суду Сумської області від 14 січня 2020 року позов ОСОБА_2 задоволений.

Визнано за ОСОБА_2 право власності на 1/2 частку квартири АДРЕСА_1 .

Визнано за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частку квартири АДРЕСА_1 .

Встановлено такий порядок користування квартирою АДРЕСА_1 :

виділено у користування ОСОБА_2 разом з малолітньою донькою ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та сином ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в користування житлову кімнату площею 14,1 кв. м (з прилеглим балконом).

виділено у користування ОСОБА_1 у користування житлову кімнату площею 13,6 кв. м.

інші приміщення: коридор, сполучений санвузол, комору та кухню - залишено в спільному користуванні сторін.

27 квітня 2020 року ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу на вказане рішення суду у якій, крім іншого, просить поновити строк на апеляційне оскарження рішення, посилаючись на впровадження карантинних заходів, пов`язаних із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Проте, зазначені відповідачем підстави для поновлення строку не є поважними з огляду на наступне.

Відповідно до частини 1 статті 354 ЦПК України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Вбачається, що оскаржуване відповідачем рішення було ухвалено місцевим судом 14 січня 2020 року, повний текст складено - 24 січня 2020 року, його копію ОСОБА_1 отримав 03 лютого 2020 року(а.с. 77-81, 85).

За таких обставин закінчення строку звернення з апеляційною скаргою, розрахованого з дати складення повного судового рішення, припав на 23 лютого 2020 року (неділя) - вихідний день, тому останнім днем строку є перший після нього робочий день - 24 лютого 2020 року.

Карантин на всій території України відповідно до постанови Кабінету Міністрів України «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» від 11 березня 2020 р. № 211 установлений з 12 березня 2020 року.

Тобто загальнонаціональний карантин, на який посилається відповідач, як на причину пропуску строку, був встановлений Кабінетом Міністрів України через 17 днів після закінчення строку на апеляційне оскарження, а тому не міг бути перешкодою ОСОБА_1 для своєчасного звернення з апеляційною скаргою. Про інші обставини, які перешкодили відповідачу подати апеляційну скаргу на рішення суду у визначений процесуальним законом строк, заявник суду не повідомив, доказів на їх підтвердження не надав.

З огляду на зазначене апеляційний суд визнає наведені ОСОБА_1 причини пропуску строку неповажними.

Згідно з ч. 3 ст. 357 ЦПК України, апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до ч. 4 ст. 357 ЦПК України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Таким чином, заявник має право надіслати на адресу суду клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням інших поважних причин пропуску строку на подання апеляційної скарги, надати відповідні докази на підтвердження зазначених ним причин.

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Крім того, в апеляційній скарзі позивач зазначає, що він є учасником бойових дій, а тому відповідно до ЗУ «Про судовий збір» звільнений від сплати судового збору.

Пунктом 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI учасники бойових дій під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються від сплати судового збору у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Разом з тим, зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору.

Правовий статус учасників бойових дій, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України від 22 жовтня 1993 року № 3551-XII «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». У статті 22 цього ж Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону.

Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статтей 12, 22 Закону № 3551-XII.

Вказаний правовий висновок викладено в постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 545/1149/17 (провадження № 14-730цс19).

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 є відповідачем у справі про визначення часток у праві спільної сумісної власності на квартиру, визнання права на Ѕ частку та визначення порядку користування квартирою, тобто, спір у даній справі не зачіпає обсягу соціальних гарантій, питань соціального і правового захисту його, як учасника бойових дій.

За таких обставин заявнику необхідно сплатити судовий збір у розмірі, визначеному підпунктом 6 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір», який становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви, скарги.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, судовий збір сплачується в сумі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За подання до суду позовної заяви про поділ майна при розірванні шлюбу судовий збір сплачується у розмірі 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (п.3 ч. 2 ст.4 Закону України « Про судовий збір»).

Ураховуючи, що ОСОБА_1 в апеляційній скарзі просить скасувати рішення суду, яким вирішено вимогу про визначення часток у праві спільної сумісної власності сторін на квартиру та вимогу про визначення порядку користування квартирою, судовий збір за подачу апеляційної скарги має розраховуватись наступним чином:

105887 грн (вартість Ѕ частки квартири) х 1% = 1058,87 грн - розмір судового збору, сплаченого позивачкою при зверненні з позовом про поділ майна,

1921 грн х 0,4 = 768, 40 грн - розмір судового збору, сплаченого при зверненні до суду першої інстанції з позовом про визначення порядку користування квартирою, що разом за дві вимоги становить 1058,87 + 768, 40 = 1827,27 грн.

1827,27 грн х 150 % = 2740,90 грн - розмір судового збору, який підлягає сплаті за подання апеляційної скарги на рішення суду, яким вирішені зазначені вимоги.

За таких обставин апеляційний суд пропонує ОСОБА_1 сплатити судовий збір за подання апеляційної скарги у розмірі 2740,90 грн за такими реквізитами:

Отримувач - Сумська міська ОТГ ( Апеляційний суд)

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37970593

Банк отримувача - Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача (МФО) - 899998

Рахунок отримувача (IBAN) - UA0018540

Код класифікації доходів бюджету - 22030101

Призначення платежу - *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Сумський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

При заповненні платіжного документа у графі «Код платника» платником судового збору - юридичною особою зазначається код ЄДРПОУ, а платником - фізичною особою - ідентифікаційний код, а при його відсутності, у зв`язку з релігійними переконаннями, зазначаються його паспортні дані.

Приклад заповнення графи «Призначення платежу»:

*;101; НОМЕР_1 ;Судовий збір, за позовом ОСОБА_2 , на рішення від 14.01.2020 по справі 589/1067/19, Сумський апеляційний суд.

Оригінал квитанції про сплату судового збору заявнику апеляційної скарги необхідно надати до Сумського апеляційного суду.

Керуючись ст. 356, 357 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Шосткинського міськрайонного суду Сумської області від 14 січня 2020 року залишити без руху.

Запропонувати ОСОБА_1 у строк не більше десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку та сплатити судовий збір у розмірі 2740,90 грн.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що у разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали щодо сплати судового збору, апеляційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.

Якщо заявником у встановлений судом строк не буде подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або вказані ним підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Копію даної ухвали направити ОСОБА_1 (а.с. 96).

Суддя Сумського апеляційного суду О.І. Собина