Справа № 362/4110/19
Провадження 2/362/586/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" травня 2020 р. Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді - Ковбеля М.М.,

за участю секретаря - Сілецької М.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву представника позивачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про забезпечення позову в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа Служба у справах дітей та сім`ї Васильківської районної державної адміністрації Київської області про усунення перешкод у спілкуванні з внуками та встановлення способу участі діда та баби у спілкуванні з внуками, -

В С Т А Н О В И В:

16.07.2019 року до Васильківський міськрайонний суд Київської області в провадження судді Ковбель М.М. надійшла позовна заява ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа Служба у справах дітей та сім`ї Васильківської районної державної адміністрації Київської області про усунення перешкод у спілкуванні з внуками та встановлення способу участі діда та баби у спілкуванні з внуками наступним способом: 1) кожний останній повний тиждень місяця із понеділка по понеділок за місцем проживання позивачів без присутності батька та членів його родини; 2) щорічно в день, наступний після дня народження з 21 листопада внучки ОСОБА_4 та з 01 січня внучки ОСОБА_5 з 10:00 години до 10:00 години наступного дня за місцем проживання позивачів без присутності батька та членів його родини; 3) по три тижні на рік влітку та взимку брати онуків на оздоровлення без присутності батька та членів його родини.

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 06.08.2019 року відкрито провадження по цивільній справі в загальному порядку.

19.05.2020 року до суду надійшла заява представника позивачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про забезпечення позову, в якій адвокат Істоміна В.Л. просила вжити заходів щодо забезпечення позову, а саме: визначити місце та час спілкування малолітніх дітей ОСОБА_4 та ОСОБА_5 з дідом ОСОБА_1 та бабою ОСОБА_2 до винесення рішення:

- щотижня у будні дні з 15:00 години до 19:00 години кожного вівторка та четверга;

- щомісячно у вихідні дні з 10:00 години до 20:00 години кожної першої та третьої суботи місяця;

- зобов`язати батька ОСОБА_3 передати малолітніх дітей діду та бабі за місцем їх проживання;

- безперешкодного, необмеженого спілкування з онуками засобами телефонного та електронного засобів зв`язку, з урахуванням розпорядку дня та їх зайнятості в період часу з 11:00 години до 21:00 години.

Відповідно до частини першої ст. 153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заяву представників позивачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 слід залишити без задоволення, з огляду на наступне.

Так, за змістом ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до п.п. 2, 3 ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується шляхом заборони вчиняти певні дії; встановленням обов`язку вчинити певні дії. Заборона відповідачеві вчиняти певні дії є видом забезпечення позову, який спрямований проти активних учинків відповідача, що можуть ускладнити виконання рішення суду. Зобов`язання вчинити певні дії, як захід забезпечення позову, спрямоване на активні дії відповідача, невиконання яких може ускладнити виконання судового рішення

Згідно роз`яснень, що надані в п.4 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року №9 «Про практику застосування судами цивільно-процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитись зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та реально існує загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Співмірність заходу забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, з вартістю майна, на яке вимагається накладання арешту, або наслідків заборони вчиняти певні дії чи зобов`язання вчиняти певні дії.

Таким чином, при вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів позивача щодо необхідності вжиття заходів забезпечення позову з урахуванням розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

При цьому, суд враховує обмеження, визначені ч.10 ст.150 ЦПК України, відповідно до яких не допускається вжиття заходів забезпечення позову, які за змістом є тотожними задоволенню заявлених позовних вимог, якщо при цьому спір не вирішується по суті.

На підставі наведеного, суд приходить до висновку, що представником позивачів та позивачами було обрано заходи забезпечення позову, які за своєю суттю є тотожними пред`явлених позовних вимог, що є недопустимим.

Зважаючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що обрані позивачами та їх представником види забезпечення позову не можуть бути застосовані судом, а тому в задоволенні заяви про забезпечення позову слід відмовити.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 149- 153 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви про забезпечення позову - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії даної ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя М.М.Ковбель