Справа № 464/6194/19
пр.№ 2/464/127/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

заочне

27.04.2020 Сихівський районний суд м.Львова

в складі: головуючого судді Горбань О.Ю.,

секретаря судових засідань Бігун Ю.І.,

за участю: позивача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Львові в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок залиття квартири, -

в с т а н о в и в :

Позивач звернулась до суду з позовом до відповідача про відшкодування збитків, завданих внаслідок залиття квартири. Обґрунтовує позов тим, що вона є власницею квартири АДРЕСА_1 , відповідач є власником квартири АДРЕСА_2 , яка знаходиться поверхом вище ніж квартира позивача. У квартирі відповідача 04.10.2019 у зв`язку з самовільною заміною труб рушникосушки мало місце витік води і залиття квартири позивача. Внаслідок залиття квартира позивача потребує ремонту, вартість відновлювального ремонту визначена експертним шляхом в розмірі 19531,80 грн. Оскільки відповідач відмовляється відшкодувати шкоду, тому просить стягнути примусово. Крім цього, залиттям квартири позивачу заподіяно моральну шкоду, яка виразилась у погіршенні стану здоров`я, негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження майна та неможливості нормально користуватися ним, порушенням звичного способу життя. Оцінює моральну шкоду в розмірі 2500 грн.. Крім того, просить відшкодувати витрати, понесені у зв`язку з проведенням експертизи у розмірі 3768 грн., витрати за копіювання документів у розмірі 71 грн. та сплачений судовий збір в розмірі 1536, 80 грн.

Ухвалою суду від 12.12.2019 позовну заяву залишено без руху, надано час для усунення недоліків.

Позивачем усунуті недоліки позовної заяви, ухвалою суду від 17.12.2019 прийнято позовну заяву до розгляду відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з визначенням відповідачу строку на надання суду відзиву на позов.

Позивач в судовому засіданні позов підтримала у повному обсязі, з підстав, викладених у позовній заяві. Просить позов задоволити, не заперечує проти заочного розгляду справи.

Відповідач у судові засідання не з`явилась, відзив на позовну заяву не надала, причин неявки суду не повідомила. За згодою позивача відповідно до ст. 280 281 ЦПК України, суд вважає можливим ухвалити рішення при заочному розгляді справи.

Заслухавши вступне слово позивача, дослідивши матеріали цивільної справи у їх сукупності та взаємозв`язку, суд позов задовольняє, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 є співвласником квартири АДРЕСА_1 , що підтверджується свідоцтвом про право власності від 02 лютого 1994 року. Відповідачу на праві приватної власності належить квартира АДРЕСА_3 (Інформаційна довідка з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єктів нерухомого майна від 27 березня 2020 року).

З акта, складеного комісією ЛКП "Бондарівка" від 04.10.2019, вбачається, що мало місце залиття квартири АДРЕСА_1 з розташованої вище квартири АДРЕСА_2 з причини самовільної заміни трубопроводів рушникосушки в системі центрального опалення.

Як роз`яснено у п.2 постанови Пленуму Верховного Суду України "Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди" № 6 від 27 березня 1992 року, розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її завдала, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.

За змістом ст.22 ЦК України особа, якій завдано майнову шкоду у результаті порушення її цивільного права, має право на її відшкодування.

Шкодою є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Майнова шкода відшкодовується у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

Умовами для покладення на особу обов`язку відшкодувати шкоду є: протиправна поведінка (дія або бездіяльність) особи; шкода як наслідок такої протиправної поведінки; причинно-наслідковий зв`язок між протиправною поведінкою і шкодою; вина особи, яка заподіяла шкоду.

З висновку судової будівельно-технічної експертизи № 5553 від 07 листопада 2019 року вбачається, що вартість ремонтних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень, завданих внаслідок залиття квартири, становить 19 531, 80 грн. (а.с.8-28)

Вказаний висновок відповідає вимогам ст.102 ЦПК України, проведений у відповідності до вимог ст.ст.103, 104, 106, 108 ЦПК України та Закону України «Про судову експертизу». Доказів неправильності чи неповноти суду не надано.

Згідно із ч.1 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної особи або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкода завдана не з її вини.

Підставами відповідальності за завдану шкоду є протиправність дій, завдання шкоди, причинний зв`язок між шкодою та протиправними діями, наявність вини.

Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

З урахуванням наведеного, позовна вимога про відшкодування матеріальної шкоди в розмірі 19 531,80 грн., котра визначена експертним шляхом, є підставною та підлягає до задоволення. При цьому також враховується, що у відповідності до ст.322 ЦК України тягар утримання майна лежить на власнику помешкання.

Що стосується вимог в частині відшкодування моральної шкоди.

Відповідно до ст.23 ЦК України моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування.

Згідно зі ст.1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини.

Оцінюючи вимоги про відшкодування моральної шкоди суд виходить з того, що відповідно до роз`яснень, даних у п. 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди визначається залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних, тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення). Зокрема враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, ступінь зниження престижу, ділової репутації.

На думку суду, заподіяння відповідачем матеріальних збитків, завданих залиттям квартири, безперечно призвело до порушення звичного способу життя позивача, заподіянню незручностей у побутовому житті та моральних страждань, позивач перенесла стрес, зверталась до лікаріфв (а.с.29), душевно страждала, вимушено змінився її ритм життя. Наведене вимагало від позивача прикладати додаткових зусиль, що також призводило до страждань.

З врахуванням наведеного, а також того, що вина відповідача у заподіянні шкоди позивачу судом встановлена, оскільки саме з вини ОСОБА_2 як власника помешкання заподіяно матеріальні збитки позивачу, а тому суд приходить до переконання, що з відповідача слід стягнути моральну шкоду у розмірі 2 500 грн. Суд переконаний, що саме такий розмір є розумною справедливою компенсацією душевних страждань позивача, спричинених внаслідок залиття квартири, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Тому позовні вимоги в частині відшкодування моральної шкоди слід задоволити.

Щодо розподілу судових витрат в порядку ст.141 ЦПК УКраїни, суд зазначає наступне.

Відповідно до ст.133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи (витрати на професійну правничу допомогу та пов`язані з із залученням експертів та проведенням експертизи).

Як вбачається із матеріалів справи, позивачем сплачено судовий збір, понесено витрати із залученням експертів та проведенням експерти та витрати на копіювання документів. Тому до стягнення підлягають витрати за проведення експертиз в розмірі 3768 грн. (а.с.24), витрати, пов`язані з оплатою судового збору в розмірі 1536,80 грн. (а.с.1,39) та витрати за копіювання документів у розмірі 71 грн. (а.с.32)

На підставі ст. ст. 22, 23, 322, 1166, 1167 ЦК України, керуючись ст. ст.2,10, 12, 76, 81, 223, 258, 259,263-265, 268, 273, 280 - 282 ЦПК України,

у х в а л и в:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок залиття квартири - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 матеріальну шкоду у розмірі 19 531 (дев`ятнадцять тисяч п`ятсот тридцять одна) гривня 80 копійок, моральну шкоду у розмірі 2500 (дві тисячі п`ятсот) гривень, судові витрати в розмірі 5 375 грн. 80 коп.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача про його перегляд, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Позивачем рішення може бути оскаржене до Львівського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Сихівський районний суд м. Львова протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строк подання апеляційної скарги на рішення суду продовжується на строк дії такого карантину.

Позивач: ОСОБА_1 , 1963 р.н., АДРЕСА_4 .

Відповідач: ОСОБА_2 , АДРЕСА_5 .

Повний текст рішення виготовлено та підписано 30.04.2020.

Суддя О.Ю.Горбань