ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/1714/19
провадження № 8/753/9/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"29" квітня 2020 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Мицик Ю.С.

з секретарем Пугач Д.С.

учасники справи не з`явилися

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в приміщенні Дарницького районного суду м. Києва заяву ОСОБА_1 про перегляд рішення Дарницького районного суду м. Києва від 16.07.2019 за нововиявленими обставинами у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства Акціонерної компанії «Київводоканал» про захист прав споживача, визнання протиправними дії та бездіяльності, зобов`язання вчинити дії,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 (далі - заявник) звернулася до суду із заявою про перегляд рішення Дарницького районного суду м. Києва від 16.07.2019 у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства Акціонерної компанії «Київводоканал» про захист прав споживача, визнання протиправними дії та бездіяльності, зобов`язання вчинити дії, у зв`язку з нововиявленими обставинами.

Свої вимоги обгрунтовувала тим, що 16.07.2019 рішенням Дарницького районного суду м. Києва у задоволенні позову ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства Акціонерної компанії «Київводоканал» про захист прав споживача, визнання протиправними дії та бездіяльності, зобов`язання вчинити дії - відмовлено. Постановою Київського апеляційного суду від 23.10.2019 рішення Дарницького районного суду м. Києва залишено без змін. Як вказує заявник, в основу рішення суду від 16.07.2019 покладений той факт, що відповідач плату за послуги нараховує позивачу на підставі показань будинкового лічильника, який за висновками суду є повіреним та справним. Цей висновок суду є незрозумілим, оскільки в Актах про зняття показань лічильника (на які посилається суд) відсутня інформація про повірку та справність будинкового лічильника типу «Соsmоs WPD-65», заводський номер 120007723. Водночас, документів на підтвердження технічного стану та повірки лічильника води (технічний паспорт, Свідоцтво про повірку, Акти про введення в експлуатацію, Акти демонтажу та монтажу лічильника) відповідач суду не надав. Для з`ясування питання щодо права власності на лічильник «Соsmоs WPD-65», заводський номер НОМЕР_1 та надання для ознайомлення документації про реальний технічний стан будинкового лічильника після вступу рішення суду в закону силу позивач звернулася до балансоутримувача будинку АДРЕСА_1 підприємства «Керуюча компанія з утримання житлового фонду Дарницького району м. Києва» (надалі Комунальне підприємство). Комунальне підприємство листом від 29.11.2019 за № 1728-3 (додаток 2) надало відповідь, з якої позивач дізналася, що будинкові прилади обліку холодної води та водомірні вузли, які були встановлені в житловому будинку АДРЕСА_1 знаходяться на балансі, експлуатаційному обслуговуванні та комерційному обліку ПАТ АК «Київводоканал». 3 моменту встановлення в житловому будинку АДРЕСА_1 загальнобудинкового лічильника типу «Соsmоs WPD-65» заводський номер НОМЕР_1 його технічний паспорт до Керуючого компанії не надавався. Крім того, позивач звернулася до Державного підприємства «Укрметртестстандарт» за наданням інформації про дату повірки будинкового лічильника типу «Соsmоs WPD-65» заводський номер 120007723, оскільки це має істотне значення для вирішення спору. ДП «Укрметртестстандарт» листом № 24-39/219 від 21.12.2019 надав відповідь, що інформацію про те, що лічильник води проходив повірку та дату проведення повірки можна дізнатися із Свідоцтва про повірку. У разі якщо Свідоцтво про повірку втрачено, засіб вимірювальної техніки вважається неповіреним. Таким чином, ДП «Укрметртестстандарт» відсилає до власника лічильника, який за загальним правилом контролює проведення повірок та має Свідоцтво про повірку. Оскільки відповідачем не надано його суду, то це свідчить про те, що у відповідача відсутнє Свідоцтво про повірку лічильника. На час ухвалення рішення ці обставини об`єктивно існували, але позивач не знала про них, доки не звернулася з відповідними запитами, а тому заявник просить її заяву задовольнити в повному обсязі. Скасувати рішення Дарницького районного суду м. Києва від 16.07.2019 у справі № 753/1714/19 (провадження 2/753/4165/19) , ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги.

15.01.2020 ухвалою суду відкрито провадження за заявою ОСОБА_1 та призначено справу до розгляду у судовому засіданні.

В судове засідання заявник не з`явилася, хоча належним чином повідомлена про час та місце розгляду справи. В заяві від 10.03.2020 просила розглядати справу за її відсутності та задовольнити вимоги заяви.

Представник Приватного акціонерного товариства Акціонерної компанії «Київводоканал» в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлений належним чином. Надіслав заперечення на заяву, в якому заявлені заявником вимоги не визнав повністю через їх безпідставність та необгрунтованість.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив такі обставини справи та відповідні їм правовідносини.

16.07.2019 рішенням Дарницького районного суду м. Києва у задоволенні позову ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства Акціонерної компанії Київводоканал про захист прав споживача, визнання протиправними дії та бездіяльності, зобов`язання вчинити дії - відмовлено (а.с. 10-108).

23.10.2019 постановою Київського апеляційного суду рішення Дарницького районного суду м. Києва від 16.07.2019 залишено без змін (а.с. 143-145).

Звертаючись із заявою, заявник зазначила те, що на момент ухвалення Дарницьким районним судом м. Києва рішення від 16.07.2019 обставини, на які вона послалася у заяві про перегляд рішення за нововиявленими обставинами, об`єктивно існували, але вона не знала про них, доки не звернулася з відповідними запитами.

Відповідно до п.1 ч.2 ст. 423 ЦПК України підставами для перегляду рішення, ухвали суду чи судового наказу у зв`язку з нововиявленими обставинами, зокрема, є істотні для справи обставини, що не були встановлені судом і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи.

У пункті 2 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справа № 4 від 30 березня 2012 року "Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв`язку з нововиявленими обставинами" вказано, зокрема, що відповідно до частини першої статті 361 ЦПК у зв`язку з нововиявленими обставинами можуть бути переглянуті рішення або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, а також судовий наказ. У зв`язку із цим такому перегляду підлягають рішення суду першої інстанції (у тому числі заочне або додаткове рішення), ухвалене за будь-яким видом судового провадження, що набрало законної сили, а також рішення суду апеляційної чи касаційної інстанції, якими рішення було змінено або ухвалено нове рішення.

Рішення Дарницького районного суду міста Києва від 16.07.2020 набрало законної сили.

Процедура скасування остаточного судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами передбачає, що існує доказ, який раніше не міг бути доступний, однак він міг би привести до іншого результату судового розгляду. Особа, яка звертається із заявою про скасування рішення, повинна довести, що в неї не було можливості представити цей доказ на остаточному судовому слуханні і що цей доказ є вирішальним.

Згідно абз. 1 п. 3 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справа № 4 від 30 березня 2012 року "Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв`язку з нововиявленими обставинами" нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин

Згідно абз. 4 п. 3 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справа № 4 від 30 березня 2012 року "Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв`язку з нововиявленими обставинами" Нововиявлені обставини мають підтверджуватися фактичними даними (доказами), що в установленому порядку спростовують факти, покладені в основу судового рішення. Суд має право скасувати судове рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини можуть вплинути на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається.

Європейський суд з прав людини у справі «Христов проти України» (Khristov v. Ukraine, заява № 24465/04) рішення від 19.02.2009 вказав, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів (див. справу «Брумареску проти Румунії» (Brumarescu v. Romania) [GC], N 28342/95, п. 61, ECHR 1999-VII).

Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до принципу res judicata, тобто поваги до остаточного рішення суду. Згідно з цим принципом жодна сторона не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового до виконання рішення суду лише з однією метою - домогтися повторного розгляду та винесення нового рішення у справі. Сама лише ймовірність існування двох думок стосовно предмета спору не може бути підставою для нового розгляду справи. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли цього вимагають відповідні вагомі й непереборні обставини (див. справу «Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia), заява № 52854/99, п. 52, ECHR 2003-IX).

Оцінюючи доводи вказаної заяви, суд вважає обставини, на які заявник посилається, як на підставу для перегляду рішення такими, що не є нововиявленими.

У рішенні Дарницького районного суду м. Києва та постанові Київського апеляційного суду було надано оцінку доказам та встановлено, що будинок АДРЕСА_1 обладнаний працюючим та повіреним загальнобудинковим приладом обліку холодної води типу «Cosmos WPD-65» заводський номер 120007723. Матеріали справи містять копії актів про зняття показань з приладу обліку за 2018 рік, що підтверджує справність приладу обліку. Згідно відомостей, які містяться в листі ПрАТ «АК «Київодоканал» від 29.11.2018 № 12883/8/8/02-18 вбачається, що на виконання п. 1.4 Правил, під час контрольного зняття показів загальнобудинкового приладу обліку води 19.11.2018 контролером управління по роботі з абонентами Товариства було запрошено заявника та інших мешканців будинку для засвідчення факту відсутності витоків із загальнобудинкових мереж в підвальному приміщенні відповідним актом. Актом від 19.11.2018 встановлено відсутність витоків води у будинку АДРЕСА_1 . Таким чином, зроблено висновок, що відповідачем правомірно здійснюється нарахування за надані та спожиті послуги відповідно до порядку встановленого п. 11 Правил № 630.

Фактично у заяві ставиться питання щодо переоцінки доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи та незгоди з висновками судів, а будь-яких інших доказів щодо підтвердження наявності нововиявлених обставин заявником не надано, у зв`язку із чим суд приходить до висновку, що заява не підлягає задоволенню.

Керуючись п.п. 2, 3 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справа № 4 від 30 березня 2012 року "Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв`язку з нововиявленими обставинами", ст.ст. 260, 353, 423, 429 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в :

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд рішення Дарницького районного суду м. Києва від 16.07.2019 за нововиявленими обставинами у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства Акціонерної компанії «Київводоканал» про захист прав споживача, визнання протиправними дії та бездіяльності, зобов`язання вчинити дії - відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення судового рішення.

Повний текст ухвали складено 29.04.2020.

Суддя Ю.С. Мицик