Номер провадження 2/229/827/2020
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 травня 2020 року Дружківський міський суд Донецької області у складі:

головуючого судді: Гонтар А.Л.,

при секретарі судового засідання: Білик О.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду м.Дружківка цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

27 лютого 2020 року позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , звернулася до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , про розірвання шлюбу.

Мотивує свої вимоги тим, що вони з відповідачем 06 січня 2012 року зареєстрували шлюб, актовий запис за № 1, зроблений ВДРАЦС Дружківського міського управління юстиції у Донецькій області. Фактично шлюбні відносини припинено з 06 січня 2020 року і одночасно припинено сумісне ведення господарства. Родина розпалася через відсутність взаєморозуміння. Від шлюбу подружжя має двох малолітніх дітей. Зазначає, що діти проживають з позивачем та після розірвання шлюбу залишаться проживати з матір`ю. Суперечок про місце проживання дітей та розподіл спільного майна не мають. Просить суд розірвати шлюб укладений між нею та відповідачем та при розірванні шлюбу залишити позивачці прізвище " ОСОБА_3 ".

Ухвалою Дружківського міського суду Донецької області від 03 березня 2020 року справу призначено до розгляду по суті в порядку спрощеного позовного провадження на 24 березня 2020 року (а.с.14-15).

18 березня 2020 року від відповідача надійшло клопотання про надання строку для примирення. Просить надати строк на примирення у три місяці.

До судового засідання від 24 березня 2020 року сторони з`явилися. Позивач підтримала позовні вимоги в повному обсязі, просила їх задовольнити, заперечувала щодо надання строку на примирення. Відповідач підтримав клопотання про надання строку на примирення, просив його задовольнити. З позовними вимогами не погоджується.

Ухвалою Дружківського міського суду Донецької області від 24 березня 2020 року клопотання відповідача про надання строку на примирення задоволено та сторонам надано строк для примирення до 25 травня 2020 року.

В судове засідання, позивач не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином. Надала заяву слухати справу без її участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, на розірванні шлюбу наполягає.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Надав заяву слухати позов без його участі.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Оцінивши усі докази, зібрані в справі у їх сукупності, виходячи з обставин, встановлених під час судового розгляду справи, враховуючи норми діючого законодавства, яким врегульовані встановлені судом правовідносини, керуючись принципом верховенства права суд дійшов до таких висновків.

Суд вважає, що між сторонами виникли правовідносини, що випливають із сімейного законодавства, пов`язані з розірванням шлюбу.

Відповідно до ст.16 Загальної декларації прав людини від 10 грудня 1948 року чоловіки і жінки користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

У відповідності до вимог ст. 24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Відповідно до частини 3 статті 105 Сімейного Кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу. За правилами, встановленими ч. 2 ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Судом, відповідно до ст. 111 СК України було вжито заходи щодо примирення подружжя. Так, за клопотанням відповідача, ухвалою Дружківського міського суду Донецької області від 24 березня 2020 року сторонам наданий строк для примирення до 25 травня 2020 року. Станом на 25 травня 2020 року сторони не скористалися наданим їм правом. Збереження сім`ї та поновлення шлюбних відносин неможливо. Позивач на підставі п. 4 ч. 1 ст. 255 ЦПК України не відмовилася від позову. Підстави закриття провадження у справі відсутні.

Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про шлюб серія НОМЕР_1 , виданого 06 січня 2012 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дружківського міського управління юстиції у Донецькій області , між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 зареєстровано шлюб про що складений актовий запис № 1 від 06 січня 2012 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дружківського міського управління юстиції у Донецькій області (а.с. 10).

Від шлюбу сторони мають малолітню дитину - дочку ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Відповідно до актового запису № 198 від 20 травня 2015 року, складеного відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дружківського міського управління юстиції у Донецькій області , свідоцтва про народження, серії НОМЕР_2 , виданого відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дружківського міського управління юстиції у Донецькій області від 20 травня 2015 року, батьком дитини є ОСОБА_2 , матір`ю - ОСОБА_1 (а.с. 9).

Також від шлюбу подружжя має малолітню дитину - дочку ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . Відповідно до актового запису № 432 від 19 грудня 2017 року, складеного Дружківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дружківського міського управління юстиції у Донецькій області, свідоцтва про народження, серії НОМЕР_3 , виданого Дружківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дружківського міського управління юстиції у Донецькій області 19 грудня 2017 року , батьком дитини є ОСОБА_2 , матір`ю - ОСОБА_1 (а.с. 8).

З 06 січня 2020 року подружжя спільного господарства не веде, спільним побутом не пов`язано, майновий спір відсутній. Суперечок про місце проживання дітей немає. Діти після розірвання шлюбу будуть проживати з позивачем.

Враховуючи, що регулювання шлюбно-сімейних правовідносин здійснюється на принципах добровільності, взаємоповаги, взаєморозуміння, а держава забезпечує принцип свободи шлюбу та принцип свободи розірвання шлюбу, суд вважає встановленим, що між сторонами втрачено взаєморозуміння, збереження сім`ї та поновлення шлюбних відносин неможливо, заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини, після розірвання шлюбу не будуть порушені особисті права сторін.

З огляду на вищеназвані обставини, суд приходить до висновку, що шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 існує формально, а тому підлягає розірванню. Суд вважає не можливим примусити позивача або відповідача зберігати шлюб.

Відповідно до положень частини 1 статті 113 Сімейного кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку із реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватись цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Як встановлено судом, ОСОБА_1 при реєстрації шлюбу із ОСОБА_2 змінила своє дошлюбне прізвище.

Відповідно до положень частини 1 статті 113 Сімейного кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку із реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватись цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Позивачка по справі, наполягала на залишенні прізвища яким іменувалась у шлюбі. Тому суд вважає за можливе залишити позивачу після розірвання шлюбу прізвище « ОСОБА_3 ».

Задовольняючи позов про розірвання шлюбу, суд виходить з того, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово «союз» підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Для поваги до права дружини або чоловіка на пред`явлення вимоги про розірвання шлюбу потрібен прояв другим з подружжя власної гідності, поваги до себе.

Позивач скористалася даним правом та звернулася до суду з цим позовом, наполягає на розірванні шлюбу. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а позивач не має намір зберігати шлюб з відповідачем. Суд вважає, що причини, які спонукають ОСОБА_1 наполягати на розірванні шлюбу є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б їх інтересам, що має істотне значення, внаслідок чого позов підлягає задоволенню.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 4, 5, 12, 13, 76 - 82, 141, 206, 259, 263-265, 289, 354, 355 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В:

позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити повністю.

Розірвати шлюб, укладений між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженкою міста Харкова, Харківської області, Україна, громадянкою України та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , уродженцем міста Макіївка, Донецької області, Україна, громадянином України, який було зареєстровано 06 січня 2012 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дружківського міського управління юстиції у Донецькій області управління юстиції Донецької області, актовий запис № 1 (свідоцтво про шлюб серія НОМЕР_1 від 06 січня 2012 року).

Після розірвання шлюбу позивачці залишити прізвище « ОСОБА_3 ».

Копію рішення суду після набрання ним чинності направити до Дружківського міського відділу державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

На рішення може бути подана апеляційна скарга до Донецького апеляційного суду через Дружківський міський суд протягом тридцяти днів після проголошення рішення.

Повне судове рішення складено у нарадчій кімнаті 25 травня 2020 року.

Суддя: А.Л. Гонтар