П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 травня 2020 року м. Київ

Справа № 22-5441 Головуючий у1-й інстанції - Петренко Н. О.

Унікальний № 755/6177/17 Доповідач - Пікуль А. А.

Київський апеляційний суд. Колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ у складі:

головуючого Пікуль А. А.

суддів Гаращенка Д. Р.

Невідомої Т. О.

за участю секретаря Пузикової В. В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві цивільну справу за апеляційною скаргою адвоката Костишеної Вікторії Леонідівни в інтересах ОСОБА_1 на ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 28 січня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Одинадцята Київська державна нотаріальна контора, Головне територіальне управління юстиції у місті Києві, про внесення змін до свідоцтва про право на спадщину за заповітом, визнання права власності в порядку спадкування за законом,-

у с т а н о в и л а:

У квітні 2017 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , треті особи: Одинадцята Київська державна нотаріальна контора, Головне територіальне управління юстиції у місті Києві, про внесення змін до свідоцтва про право на спадщину за заповітом, визнання права власності в порядку спадкування за законом (т. 1, а.с.1-5).

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 28 січня 2020 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Одинадцята Київська державна нотаріальна контора, Головне територіальне управління юстиції у м. Києві про внесення змін до свідоцтва про право на спадщину за заповітом, визнання права власності в порядку спадкування за законом залишено без розгляду.

Не погодившись з ухвалою суду, представник ОСОБА_1 , адвокат Костишена В. Л., подала апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення норм процесуального права, що призвело до прийняття незаконної та необґрунтованої ухвали, просить ухвалу районного суду скасувати та направити справу для продовження розгляду до районного суду (т. 2, а.с.222-226).

В своєму відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_2 вказує, що дії адвоката Костишеної В. Л. з урахуванням конкретних обставин даної справи розцінюються як недобросовісне користування своїми процесуальними правами.

Заслухавши доповідь судді Пікуль А. А., пояснення учасників справи: адвоката Костишеної В. Л., яка підтримала подану апеляційну скаргу та просила суд її задовольнити; ОСОБА_2 та її представника, адвоката Степанова О. Л., які заперечували проти задоволення апеляційної скарги та просили суд залишити оскаржувану ухвалу без змін, з`ясувавши обставини справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія доходить висновку про те, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Залишаючи позовну заяву ОСОБА_1 без розгляду районний суд виходив з того, що з поданого представником ОСОБА_1 , адвокатом Костишеною В. Л., клопотання про відкладення розгляду справи від 27 січня 2020 року, убачається, що остання 28 січня 2020 року о 12:00 годині представляє інтереси ОСОБА_3 у Господарському суді м. Києва у справі № 910/9924/19. В той же час, відповідно до долученої до клопотання копії ухвали Господарського суду міста Києва від 24 грудня 2019 року у справі № 910/9924/19, розгляд останньої відкладено на 21 січня 2020 року на 09:40 годину. Аналогічна дата судового розгляду міститься і на сайті Судової влади України. Доказів, які б підтверджували призначення вказаної справи до розгляду на 28 січня 2020 року представником позивача суду не надано. Тому районний суд дійшов висновку, що уповноважений представник позивача двічі не з`явилися в судові засідання, належним чином повідомлений про розгляд справи, заяв про розгляд справи за їх відсутності до суду не подавали, причини неявки представника позивача в судове засідання 28 січня 2020 року, а позивача в судові засідання 20 грудня 2019 року та 28 січня 2020 року визнані судом неповажними.

При перевірці указаних висновків районного суду у контексті доводів апеляційної скарги апеляційний суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

За правилом ч. 4 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

У даному випадку 19 червня 2019 року Дніпровським районним судом м. Києва постановлена ухвала про поновлення провадження у справі та призначення справи до підготовчого судового засідання на 15 липня 2019 року (т.2, а.с.75-76).

У підготовчому засіданні 15 липня 2019 року було оголошено перерву до 06 вересня 2019 року, про що учасники справи повідомлені під розписку (т.2, а.с.85-86; 88).

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 6 вересня 2019 року за клопотання представника позивача провадження у справі було зупинене до розгляду іншої справи Верховним Судом (т.2, а.с.106-114).

Постановою Київського апеляційного суду від 12 листопада 2019 року ухвала Дніпровського районного суду м. Києва від 6 вересня 2019 року про зупинення провадження у справі скасована, справа направлена до суду першої інстанції для продовження розгляду (т.2, а.с.148-152).

21 листопада 2019 року дана справа була отримана з Київського апеляційного суду (т. 2, а.с.154).

Ураховуючи вищенаведені обставини у контексті положень ч. 3 ст. 254 ЦПК України, розгляд справи у районному суді продовжився зі стадії підготовчого судового засідання, яке було призначене судом на 20 грудня 2019 року про що ОСОБА_1 повідомлений 11 грудня 2019 року (т. 2, а.с.164).

Згідно з відомостями протоколу судового засідання від 20 грудня 2019 року суд відклав проведення підготовчих дій до 28 січня 2020 року (т. 2, а.с.175), про що ОСОБА_1 повідомлений 18 січня 2020 року (т. 2, а.с.191).

27 січня 2020 року до суду надійшло клопотання представника ОСОБА_1 , адвоката Костишеної В. Л., відкладення розгляду справи у зв`язку із зайнятістю адвоката у інших справах у Господарському суді м. Києва (т. 2, а.с.192).

Районний суд, перевіривши надані на підтвердження поважності причин неявки адвоката письмові докази, вважав причину неявки неповажною та залишив позов без розгляду з підстав, визначених п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України.

Статтею 196 ЦПК України передбачено, що для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій.

Положеннями статті 189 ЦПК України визначено, що завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Підготовче засідання проводиться судом з повідомленням учасників справи (частина перша статті 197 ЦПК України).

Відповідно до частини першої статті 200 ЦПК України у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті.

Згідно з частинами першою та другою статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні.

Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

За змістом пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Аналіз змісту пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України свідчить про те, що залишення позовної заяви без розгляду з цієї підстави може мати місце лише в тому випадку, якщо позивач, який був належним чином повідомлений про час слухання справи, повторно не з`явився саме в судове засідання, а не в підготовче засідання.

Такий висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду у складі Другої судової палати Касаційного цивільного суду, викладеною у постанові від 21 жовтня 2019 року у справі № 759/15271/17 (№ 61-14373св19).

Районний суд на вказані обставини уваги не звернув та дійшов помилкових висновків про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду у підготовчому засіданнівідповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України, що суперечить вимогам цієї процесуальної норми.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Згідно ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

З огляду на викладене, апеляційний суд доходить висновку про те, що оскаржувана ухвала, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, підлягає скасуванню з направленням справи до районного суду для продовження розгляду.

Керуючись ст. ст. 367-368, 374-376, 381-384 ЦПК України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу адвоката Костишеної Вікторії Леонідівни в інтересах ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 28 січня 2020 року скасувати, справу направити до районного суду для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Повний текст постанови складений 19 травня 2020 року.

Головуючий А. А. Пікуль

Судді Д. Р. Гаращенко

Т. О. Невідома