РОЗІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________________________________________________________
Справа № 327/149/20
Провадження № 2/327/78/2020
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

04.05.2020 року смт.Розівка

Суддя Розівського районного суду Запорізької області Кущ Т.М., отримавши позовну заяву ОСОБА_1 в особі її представника адвоката Кобця Костянтина Васильовича до територіальної громади в особі Азовської сільської ради Розівського району Запорізької області (далі Азовська сільрада), третя особа без самостійних вимог Розівська державна нотаріальна контора Запорізької області (далі Розівська нотаріальна контора), про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за заповітом, -

В С Т А Н О В И В :

29 квітня 2020 року ОСОБА_1 в особі її представника адвоката Кобця К.В. звернулася до суду з вищевказаним позовом, в якому просить суд визнати за нею як спадкоємцем за заповітом право власності на земельну ділянку площею 1,85 гектара, що розташована на території Азовської сільради та призначена для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка належала померлій ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 на підставі державного акту на право приватної власності на землю серії ІІІ-ЗП №026518, виданого головою Розівської районної державної адміністрації Запорізької області 20 червня 2003 року та зареєстрованого в книзі записів реєстрації державних актів на право приватної власності на землю за №46 (далі державний акт).

Вирішуючи питання про можливість відкриття провадження у справі, приходжу до висновку, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у стст.175,177 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України).

Так, позовна заява повинна містити, зокрема, зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини (пп.4,5 ч.3 ст.175 ЦПК України).

Згідно з ч.5 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заявлені вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази заявник може додати до заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до положень статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Частиною 1 статті 13 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно частини 1 статті 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Від змісту позовної заяви залежать дії судді при вирішенні питання про відкриття провадження у справі і проведення подальших підготовчих дій для розгляду справи у судовому засіданні та при її розгляді по суті, у тому числі і про її судову юрисдикцію та підсудність, про залучення в процес інших осіб, дослідження доказів тощо.

Від змісту позовної заяви залежить позиція відповідача, котрий, як і позивач, має право на судовий захист, а для реалізації цього права має бути обізнаний з тим, які вимоги до нього заявлені, з яких підстав і якими доказами це підтверджується.

Вже на стадії пред`явлення позову позивач зобов`язаний виконувати вимоги щодо несення тягаря доказування і довести при пред`явленні позову певне коло фактів, що мають процесуальне значення. Мається на увазі доведення фактів наявності передумов права на пред`явлення позову та дотримання процесуального порядку його пред`явлення.

Цивільний процесуальний закон не вимагає від позивача правового обґрунтування позову, тобто посилання на норму права, яка регулює спірні правовідносини. Однак, позивач у будь-якому випадку повинен зазначити те право, захисту якого він вимагає, вважаючи його порушеним, невизнаним чи оспорюваним відповідачем.

ОСОБА_1 в особі представника адвоката Кобця К.В., звертаючись до суду із вказаним позовом, самостійно, як позивач у справі, визначила коло осіб, які повинні брати участь у справі, зокрема, зазначила серед складу учасників справи в якості відповідача Азовську сільраду. Проте позивач та її представник на звернули увагу на ту обставину, що восени 2018 року на території Розівського району Запорізької області створено Розівську селищну об`єднану територіальну громаду, повноваження якої визнано 12 липня 2019 року та до складу якої входить колишня Азовська сільрада.

Слід звернути увагу позивача на те, що відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» №7 від 30 травня 2008 року (далі Постанова), особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 Цивільного кодексу України (далі ЦК України). Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК України, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Разом з тим, за змістом позову ОСОБА_1 взагалі не вказала про наявність чи відсутність інших спадкоємців за законом чи/або заповітом, які, можливо, прийняли спадщину, зважаючи на те, що з часу смерті ОСОБА_2 до дня звернення позивача до Розівської нотаріальної контори сплинуло більше п`яти років, а до дня звернення до суду із вказаним позовом майже вісім років.

До того ж, деякі докази, долучені до позову, сформовані та видані у 2017 році та 2019 році, зокрема, витяг з Державного земельного кадастру про земельну ділянку з додатками та витяг із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки відповідно, у зв`язку з чим у суду можуть виникнути об`єктивні сумніви щодо актуальності інформації, яка в них міститься.

Також позивачем заявлені вимоги про визнання права власності та одночасне витребування копії спадкової справи з Розівської нотаріальної контори. Слід звернути увагу позивача на те, що питання щодо витребування таких документів повинно вирішуватись шляхом подання окремого клопотання про витребування доказів відповідно до вимог ст.84 ЦПК України, а не шляхом зазначення такої вимоги у прохальній частині позовної заяви.

Крім того, суд вважає за необхідне зазначити, що підставою для винесення Розівською нотаріальною конторою відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину на спірну земельну ділянку стало внесення до державного акта виправлень у написанні прізвища та ім`я власника земельної ділянки. Разом з тим, позивачем не вирішено питання щодо звернення до суду із вимогою про встановлення факту належності відповідного правовстановлюючого документу спадкодавцю ОСОБА_2 ..

Суд звертає увагу позивача на те, що згідно роз`яснень, викладених у п.2 Постанови, справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження.

З огляду на викладене, суд прийшов до висновку, що позовна заява не відповідає вимогам цивільно-процесуального закону.

За таких обставин, суд пропонує позивачу усунути недоліки позовної заяви, а саме, визначитися зі змістом позовних вимог та зі складом учасників справи, обґрунтувавши залучення до участі у справі в якості відповідача Азовської сільради, а також уточнити обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги та зазначити докази, що підтверджують їх, які є актуальними на час розгляду справи в суді.

Відповідно до ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у стаття 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення.

На підставі викладеного, керуючись ст.185 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 в особі її представника адвоката Кобця Костянтина Васильовича до територіальної громади в особі Азовської сільської ради Розівського району Запорізької області, третя особа без самостійних вимог Розівська державна нотаріальна контора Запорізької області, про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за заповітом, - залишити без руху.

Надати позивачеві строк для усунення недоліків в межах 10 (десяти) днів з дня вручення ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Т.М. Кущ