ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/209/20
провадження № 2/753/3982/20
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(ЗАОЧНЕ)

"05" травня 2020 р.Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Лужецької О.Р.

при секретарі Григораш Н.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення про пені за прострочення сплати аліментів та відшкодування збитків

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до Дарницького районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_2 , в якому просить стягнути з відповідача на її користь пеню за прострочення сплати аліментів в розмірі 117 875,77 грн., інфляційну складову боргу у розмірі 30 164,16 грн., 3% річних у сумі 8 628,83 грн.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 05.05.2015 стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання дітей: сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та доньки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у розмірі 2000 гривень щомісячно, але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 15.01.2015 і до досягнення кожним з дітей повноліття.

Згідно довідки розрахунку державного виконавця від 20.12.2017 р. сума заборгованості за аліментами, нарахованими станом на 01.12.2019 р., становить 117 875,77 гривні.

З врахуванням положень ст.196 СК України позивач зазначає, що відповідач повинен сплатити максимальний розмір пені - 100% від існуючої заборгованості, тобто 117 875,77 гривні.

Крім того, в обґрунтування позову позивач посилається на те, що внаслідок порушення відповідачем грошового зобов`язання, що виникло за судовим рішенням, вона змушена була самостійно нести усі витрати по утриманню дитини, яка проживала разом з ним. За час прострочення сплати аліментів відбулось знецінення гривні, що призвело до завдання збитків.

Посилаючись на положення ст.625 ЦК України позивач просить стягнути з відповідача інфляційні втрати на суму заборгованості по аліментам та три відсотки річних, які вона вважає збитками.

За вказаних обставин, а також посилаючись на положення ст.ст. 194, 196 Сімейного кодексу України (надалі - СК України), ст.625 ЦК України позивач звернулася до суду з цим позовом, який просить задовольнити в повному обсязі.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 27.01.2020 було відкрито провадження в цивільній справі, розгляд якої вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

Згідно з частиною 1 ст. 174 Цивільного процесуального кодексу України (далі по тексту - ЦПК України), при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом, що є правом учасників справи.

Позивач в судове засідання не з`явилася, про розгляд справи була повідомлена належним чином, надіслала заяву, в якій просила розглядати справу за її відсутності. Вимоги позову підтримала.

Відповідач в судове засідання не з`явився, відзив на позов не надіслав, про день, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, відповідно до п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України, про причини неявки суд не повідомив, заяви про розгляд справи у його відсутність до суду не надходило.

На підставі викладеного, суд приходить до висновку про можливість ухвалення заочного рішення на підставі наявних у справі доказів у відповідності до приписів ст. 280 Цивільного процесуального кодексу України (далі по тексту - ЦПК України), оскільки представник позивача не заперечував проти вирішення справи саме таким чином.

Дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що 05.05.2015 Дарницьким районним судом м.Києва видано прийнято рішення про стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання двох дітей: сина ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) та доньки ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ) у розмірі 2000 гривень щомісячно, але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 15.01.2015 року і до досягнення кожним з дітей повноліття.

Відповідно до довідки-розрахунку заборгованості по аліментам, складеної державним виконавцем Дарницького районного відділу державної виконавчої служби м.Київ Головного територіального управління юстиції у м.Києві заборгованість відповідача по аліментам станом на 01.12.2019 становить 117 875,77 гривень.

Відповідно до ст.180 СК України закон покладає на батьків обов`язок утримувати своїх дітей з моменту їх народження та до досягнення дітьми повноліття.

У разі ухилення від утримання дитини аліменти стягуються у судовому порядку у розмірі, який буде визначено судом.

Відповідно до ст.ст.191, 201 СК України аліменти на дитину присуджуються за рішенням суду від дня пред`явлення.

За кожним судовим рішенням, яке набрало законної сили, за заявою осіб, на користь яких воно ухвалено, чи прокурора, який здійснював у цій справі представництво інтересів громадянина або держави в суді, видається один виконавчий лист (ч.2 ст.368 ЦПК України).

Згідно статті1 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження та примусове виконання рішень інших органів (посадових осіб) - це сукупність дій органів і посадових осіб, визначених у цьому Законі, що спрямовані на примусове виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), які провадяться на підставах, в межах повноважень та у спосіб, визначених цим Законом, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цьогоЗакону та інших законів, а також рішеннями, що відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Відповідно до ст. 196 СК України у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості.

Пунктом 22 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 15.05.2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» визначено, що відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у вигляді неустойки ( пені), визначена у статті 196 СК України, настає лише за наявності вини цієї особи, на платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин, зокрема, у зв`язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення сплати аліментів.

Відповідно до правової позиції, викладеної в постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 572/1762/15-ц правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі 1 % від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення полягає в тому, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів враховується розмір несплачених аліментів за кожен місяць та кількість днів прострочення за кожним платежем окремо. Аліменти нараховуються щомісячно, тому строк виконання цього обов`язку буде різним, а отже, кількість днів прострочення сплати аліментів за кожен місяць також буде різною.

Законодавець установив розмір пені - 1% за кожен день прострочення та період, за який нараховується пеня - за кожен день, починаючи з наступного, у який мала бути здійснена сплата аліментів за відповідний місяць, але таке зобов`язання не було виконане, і до дня, у який проведена сплата заборгованості чи до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені.

Отже, зобов`язання зі сплати аліментів носить періодичний характер і повинне виконуватися щомісяця, тому при розгляді спорів про стягнення на підставі частини першої статті 196 СК України пені від суми несплачених аліментів суд повинен з`ясувати розмір несплачених аліментів за кожним із цих періодичних платежів, установити строк, до якого кожне із цих зобов`язань мало бути виконане, та з урахуванням установленого - обчислити розмір пені виходячи із суми несплачених аліментів за кожен місяць окремо від дня порушення платником аліментів свого обов`язку щодо їх сплати до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, підсумувавши розміри нарахованої пені за кожен із прострочених платежів та визначивши її загальну суму.

Оскільки, відповідач належним чином не виконував свої зобов`язання по сплаті аліментів, внаслідок чого у нього виникла заборгованість, починаючи з січня 2015 року, вимоги позивача про стягнення пені за несвоєчасну сплату аліментів, починаючи з січня 2015 року і до дня звернення до суду, підлягають задоволенню в межах заявлених позовних вимог, а саме в розмірі 100% від суми заборгованості по аліментам, оскільки розмір пені за період прострочення є більшим ніж розмір заборгованості по аліментам за визначений період.

Не підлягають задоволенню вимоги позивача про стягнення з відповідача 3% річних та інфляційних втрат від суми заборгованості по аліментам, що в розумінні позивача є збитками в зв`язку з несвоєчасним виконанням зобов`язань по сплаті аліментів, оскільки правовідносини, що виникли між сторонами, регулюються нормами Сімейного кодексу України, а саме ст.196 СК України та містить в собі спеціальну відповідальність за прострочення сплати аліментів.

До даних правовідносин положення ст.625 ЦК України про відповідальність за порушення грошового зобов`язання на ці правовідносини не поширюється.

Враховуючи викладене, позовні вимоги позивача підлягають задоволенню частково.

Питання щодо судових витрат суд вирішує відповідно до положень ст. 141 ЦПК України і вважає за необхідне стягнути з відповідача судові витрати у справі.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 76, 77, 78, 81, 259, 261, 265, 273, 274-279, 354 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення про пені за прострочення сплати аліментів та відшкодування збитків, задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , , ІПН НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , ІПН НОМЕР_2 ) пеню за прострочення сплати аліментів в розмірі 117 875,77 гривень.

Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІПН НОМЕР_1 ) на користь держави судовий збір у розмірі 840 (вісімсот сорок) гривень 80 копійок.

В іншій частині відмовити.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, який його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Дарницький районний суд м. Києва протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо у судовому засіданні було проголошено лише вступну і резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, цей строк обчислюється з дня складання повного тексту судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.Р.Лужецька