Провадження № 2/686/400/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ЗАОЧНЕ

14 травня 2020 року Хмельницький міськрайоний суд

Хмельницької області в складі :

головуючого судді - Мазурок О.В.

при секретарі Колісник Л.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Хмельницькому, в порядку

ст. 247 ЦПК України, за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири у сумі 54040,00 грн. та моральної шкоди у сумі 20000,00 грн.

На обґрунтування позову вказав, що він є власником квартири АДРЕСА_1 , у якій зареєстрована та проживає його донька ОСОБА_3 разом із сім`єю. Над квартирою позивача розташована квартира НОМЕР_2 , власником якої є ОСОБА_2 30 червня 2019 року відповідач, повернувшись додому о 03 годині ночі, виявив, що в нього в ванній кімнаті було вирвано кран гарячої води, через який було затоплено його квартиру, а в подальшому і інші квартири, які знаходились поверхом нижче, зокрема і квартиру позивача.

Про факт залиття його квартири було повідомлено директора ОСББ «Сніжинка-Сервіс» Бурко - Бурчак Ю.В. , яка в подальшому створила комісію та склала акт №1 «Про наслідки затоплення житлового приміщення за адресою АДРЕСА_1 ». Комісією були виявлені такі пошкодження: вхідні двері - замокли; коридор - стеля та низ дверей - замокання; санвузол - стеля та низ дверей - замокання; ванна кімната - стеля, тумбочка та низ дверей - замокання; кухня - стеля, стіна несуча та фасадна - замокли; балкон - стеля, барна стійка, кухонна стійка - замкнення.

Відповідно до висновку експерта №699ед/019 від 14.08.2019 за результатами будівельно-технічного дослідження розмір майнової шкоди, заподіяної внаслідок залиття, яке сталося 30.06.2019 р. у кв. АДРЕСА_1 станом на 14.08.2019 р. становить 53098,00 грн.

Причиною затоплення була поломка сантехнічного обладнання в квартирі відповідача.

Таким чином, в результаті пошкоджень меблів та залиття квартири йому завдана шкода на суму 53098,00 грн., в яку входить вартість відновлювального ремонту згідно складеного кошторису.

Крім того, йому також було завдано і моральної шкоди, яку він оцінює у сумі 20 000 грн. Моральна шкода виразилась у тому, що унаслідок залиття квартира позивача потребує термінового поточного ремонту, оскільки мешкати в ній стало неможливо, а для цього потрібно великі кошти, яких у нього на даний час не має, також їх не має і у сім`ї його доньки, тому позивач та донька разом з сім`єю змушені переїхати з даної квартири на певний час до родичів. Крім цього, моральна шкода виразилась в душевних стражданнях, негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження майна та неможливості нормального користування ним, порушення звичного способу життя, необхідності докладання додаткових зусиль для його нормалізації. Донька позивача внаслідок перенесеного стресу змушена була звертатися до лікарів та амбулаторно лікуватися, витрати на придбання ліків поніс позивач на суму 942,00 грн.

Позивач в судове засідання не з`явився, направив заяву про слухання справи у його відсутності, проти заочного розгляду справи не заперечив. У попередніх судових засідання представник позивача вимоги позовної заяви підтримував в повному обсязі.

Відповідач в судове засідання не з`явився повторно, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, причини неявки суду невідомі.

Зі згоди представника позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України.

Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду від 21.11.2019 р. відкрито провадження у справі та призначено її до підготовчого засідання.

Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду від 20.01.2020 р. закрито підготовче засідання та призначено справу до судового розгляду.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовна заява підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Судом об`єктивно встановлено, що відповідно до Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 22.07.2019 р. ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 . В означеній квартирі, згідно довідки ОСББ «Сніжинка-Сервіс» № 3 від 16.08.2019 р. зареєстрована і проживає донка позивача - ОСОБА_3 , та онука - ОСОБА_6

30 червня 2019 року у квартирі

АДРЕСА_4 внаслідок розриву крану сталася аварія в системі водопостачання. Вказаний факт підтверджено актом про залиття, аварію, що сталася в системі водопостачання, складеного директором ОСББ «Сніжинка-Сервіс» Бурко-Бурчок Ю. В.

Згідно акту № 1 про наслідки залиття житлового приміщення за адресою АДРЕСА_1 , складеного комісією у складі директора та бухгалтера ОСББ «Сніжинка-Сервіс», потерпілої та сусідів через вирваний кран гарячої води у ванній кімнаті у квартирі АДРЕСА_4 в квартиру відповідача поступила вода, що призвело до залиття квартири позивача. В результаті залиття водою квартири АДРЕСА_1 замокли вхідні двері; стеля та низ дверей у коридорі; стеля та низ верей у санвузлі; стеля, тумбочка та низ верей у ванній кімнаті; стеля, несуча стіна та фасад нижньої частини кухонної стінки у кухні; стеля, барна стійка, низ кухонної стійки на балконі.

Відповідно до висновку експерта №699ед/019 від 14.08.2019 розмір майнової шкоди, заподіяної внаслідок залиття, яке сталося 30.06.2019 р. у кв. АДРЕСА_1 станом на 14.08.2019 р. становить 53098,00 грн.

Із змісту позовної заяви та встановлених обставин справи, суд приходить до висновку, що між сторонами виникли правовідносини з приводу відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири.

Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду в межах позадоговірних (деліктних) зобов`язань визначені статтею 1166 ЦК України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Положення ч. 2 ст. 1166 ЦК України встановлюють презумпцію вини завдавача шкоди, що означає, що особа, яка завдала шкоду, буде вважатися винною, якщо вона сама не доведе відсутність своєї вини (у зв`язку із наявністю вини іншої особи або у зв`язку із дією об`єктивних обставин). Якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

Фактичною підставою для застосування такого виду відповідальності є вчинення особою правопорушення. Юридичною підставою позадоговірної відповідальності є склад цивільного правопорушення, елементами якого є шкода, протиправна поведінка, причинний зв`язок між шкодою і протиправною поведінкою, вина.

Відповідно до роз`яснень, що викладені в п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.03.1992 року №6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.

В силу ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування в повному обсязі. У ч. 2 цієї статті зазначається, що збитками є втрати, яких особа зазнала, у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Згідно ч. 4 ст. 319 ЦК України, власність зобов`язує. Це означає, що на власника також покладається відповідальність у разі завдання шкоди третім особам, що завдана належним йому майном, а також у зв`язку із експлуатацією технічного/інженерного оснащення, по утриманню якого він також несе тягар (ст. 322 ЦК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

У відповідності з ч. 1 ст. 323 ЦК України, ризик випадкового знищення та випадкового пошкодження (псування) майна несе його власник, якщо інше не встановлено договором або законом.

За таких обставин, врахувавши всі обставини справи у їх сукупності, суд приходить до висновку, що з відповідача, як з власника АДРЕСА_4 на користь позивача підлягає стягненню сума майнової шкоди, заподіяної внаслідок залиття квартири позивача у сумі 53098,00 грн.

У задоволенні позовної вимоги про стягнення з відповідача на користь позивача витрат позивача на придбання ліків для ОСОБА_3 у сумі 942,00 грн. слід відмовити, оскільки вказані витрати не відносяться до тих, які понесені позивачем у зв`язку із порушенням його прав.

Моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. (ч. 1 ст. 1167 ЦК України).

Згідно із положеннями пункту 3 частини другої статті 23 ЦК України, моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазначала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості (частина третя статті 23 ЦК України).

Згідно зі ст. ст. 12, 81 Цивільного процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Оцінюючи позовну вимогу позивача про відшкодування моральної шкоди суд виходить з наступного. На підтвердження факту завдання позивачеві моральної шкоди, останній вказав, що він з донькою та її сім`єю змушений переїхати з квартири, яка залита, на період ремонту до родичів. Проте із змісту позовної заяви та довідки ОСББ «Сніжинка-Сервіс» № 3 від 16.08.2019 р. убачається, що в означеній квартирі зареєстрована і проживає донька позивача - ОСОБА_3 , та онука - ОСОБА_6 , а не позивач. Окрім того, обґрунтовуючи завдану моральну шкоду, позивач вказує, що його донька внаслідок перенесеного стресу змушена була звертатися до лікарів та амбулаторно лікуватися. Проте душевні страждання, які понесла донька позивача і необхідність її подальшого лікування у зв`язку із цим ніяким чином не підтверджують завдання моральної шкоди саме позивачеві. Разом з тим, суд вважає, що дійсно позивач поніс душевні страждання, негативні емоції і переживання внаслідок пошкодження його майна та необхідності докладання додаткових зусиль для нормалізації життя. З урахуванням глибини душевних страждань, яких позивач зазнав у зв`язку із залиттям квартири, враховуючи вимоги розумності і справедливості, суд приходить до висновку, що з відповідача на користь позивача слід стягнути 2000 грн. компенсації моральної шкоди.

Позивачем заявлялася вимога про відшкодування шкоди розмірі 74040,00 грн., тоді як судом задоволена до стягнення сума 55098,00 грн. тобто позов задоволено на 21,15% (55098,00х100/74040,00=74,42%). За таких обставин з відповідача на користь позивача слід стягнути судовий збір у сумі 571,84 грн. (768,40х74,42%/100=571,84 грн.)

Керуючись ст. ст. 22, 319, 322, 323, 1166, 1167 ЦК України, ст.ст. 10,13,18, 81, 258, 259, 263-265, 280, 354 ЦПК України суд, -

В И Р І Ш И В:

Позовну заяву задоволити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 53098 гривень 00 копійок у порядку відшкодування майнової шкоди, 2000 гривень 00 копійок компенсації моральної шкоди та 571 гривню 84 копійки сплоченого судового збору.

В іншій частині задоволення позову відмовити.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Хмельницького апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі в 30 денний строк з дня складання повного судового рішення апеляційної скарги .

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Позивач: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ,

АДРЕСА_1 ;

Відповідач: ОСОБА_2 , проживає за адресою: АДРЕСА_5

Повний текст рішення складено 19.05.2020 року.

Суддя: