Справа №766/5107/20
УХВАЛА

про продовження строку на усунення недоліків

15 травня 2020 року м. Херсон

Суддя Херсонського міського суду Херсонської області Ус О.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ПАТ «Херсонська теплоелектроцентраль» про визнання угоди недійсною, про припинення дій, що порушують право, відшкодування моральної шкоди,-

В С Т А Н О В И В:

24 березня 2020 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до ПАТ «Херсонська теплоелектроцентраль» про визнання угоди недійсною, про припинення дій, що порушують право, відшкодування моральної шкоди.

Суд, дослідивши позовну заяву, дійшов висновку про необхідність залишити її без руху, оскільки вона не відповідає вимогам, встановленим ст.ст. 175, 177 ЦПК України, внаслідок чого ухвалою суду від 27.03.2020 року залишена без руху з наданням строку на усунення недоліків. Ухвалою суду від 27.03.2020 року роз`яснено, що недоліки позовної заяви повинні бути усунуті шляхом подання позовної заяви та її копії, викладених державною мовою з зазначенням ідентифікаційного коду юридичної особи (ЄДРПОУ) відповідача; обґрунтованого розрахунку сум, що стягуються; підтвердження позивача про те, що нею не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав; контректизованих позовних вимог: яку саме угоду вона просить визнати недійсною, які саме дії відповідача є незаконними та повинні бути припинені, розмір моральної шкоди, в чому вона полягає, чи є причинний зв`язок з діями відповідача та спричиненою шкодою, наявність вини заподіювача шкоди.

Копію ухвали отримано позивачем 28.04.2020 року, про що свідчить поштове повідомлення про отримання ухвали суду.

13.05.2020 року через канцелярію суду від позивача надійшла заява, яка викладена російською мовою, та яка містить ідентифікаційний код відповідача, оскаржувану суму; крім того, просила включити суму в розмірі 823,53 грн. за березень 2020 року. Крім того, вказала, що вона не достатньо володіє державною мовою, термінологією, яка має юридичне значення щоб самостійно написати заяву на державній мові або поставити свій підпис під чужим викладом або перекладом свідомо. При написанні своєї заяви керується Цивільним процесуальним кодексом України, викладеному на російській мові в редакції по положенню на 01.09.2012 р., Конституцією України 1996 р. ( в ред. станом на 2013 рік). Просила суд призначити їй перекладача по власній ініціативі.

Суд, розглянувши заяву позивача, приходить до висновку про необхідність продовження строку на усунення недоліків.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 27.03.2020 року позивачеві роз`яснено порядок усунення недоліків, а саме про необхідність усунення шляхом подання позовної заяви та її копії, викладених державною мовою з зазначенням ідентифікаційного коду юридичної особи (ЄДРПОУ) відповідача; обґрунтованого розрахунку сум, що стягуються; підтвердження позивача про те, що нею не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав; контректизованих позовних вимог: яку саме угоду вона просить визнати недійсною, які саме дії відповідача є незаконними та повинні бути припинені, розмір моральної шкоди, в чому вона полягає, чи є причинний зв`язок з діями відповідача та спричиненою шкодою, наявність вини заподіювача шкоди.

Позивачем фактично окрім вказівки ідентифікаційного коду юридичної особи (ЄДРПОУ) відповідача інших недоліків не усунуто.

З приводу викладення позовної заяви не державною мовою, суд вважає необхідним повторно роз`яснити наступне.

Відповідно до частини першої статті 9 Цивільного процесуального кодексу України, цивільне судочинство в судах провадиться державною мовою.

Частиною першою статті 10 Конституції України встановлено, що державною мовою в Україні є українська мова.

Згідно з частинами першою та третьою статті 14 Закону України «Про засади державної мовної політики» судочинство в Україні у цивільних, господарських, адміністративних і кримінальних справах здійснюється державною мовою. Сторони, які беруть участь у справі, подають до суду письмові процесуальні документи і докази, викладені державною мовою.

У Рішенні Конституційного Суду України від 14 грудня 1999 року у справі № 10-рп/99 зазначено, що українська мова як державна є обов`язковим засобом спілкування на всій території України при здійсненні повноважень органами державної влади та органами місцевого самоврядування (мова актів, роботи, діловодства, документації тощо), а також в інших публічних сферах суспільного життя, які визначаються законом (частина п`ята статті 10 Конституції України).

Відповідно до частини четвертої статті 9 ЦПК України учасники судового процесу, які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють, користуючись при цьому послугами перекладача, в порядку, встановленому цим Кодексом.

З огляду на зазначене, позовна заява, подана ОСОБА_1 повинна бути викладена державною (українською) мовою.

Позивач не позбавлена права звернутися до перекладача з метою приведення позовної заяви у відповідність до вимог закону.

З урахуванням того, що позивач ОСОБА_1 звернулася до суду за захистом порушених прав, сфера захисту її конвенційних прав передбачена положеннями ст.6 Конвенції.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи чи при розгляді будь-якого кримінального обвинувачення, що пред`являється особі.

Практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19.06.2001 року. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Отже, вимога викласти звернення до суду державною (українською) мовою, що передбачене діючим процесуальним законодавством не може бути розцінене, як дискримінація за мовою.

Стосовно використання позивачем Цивільним процесуальним кодексом України, викладеному на державній мові в редакції по положенню на 01.09.2012 р., Конституцією України 1996 р. (в ред. станом на 2013 рік), суд повідомляє ОСОБА_1 , що Законом України "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів" від 03.10.2017р. 2147-VIII (Відомості Верховної Ради (ВВР), 2017, № 48, ст.436), який набув чинності 15.12.2017 року внесено зміни до Цивільного процесуального кодексу України (Відомості Верховної Ради України, 2004 р., №№ 40-42, ст. 492), виклавши його в новій редакції.

Щодо призначення судом перекладача позивачеві за власною ініціативою слід зазначити наступне.

Згідно до статті 9 Цивільного процесуального кодексу України, цивільне судочинство в судах провадиться державною мовою. Суди забезпечують рівність прав учасників судового процесу за мовною ознакою. Суди використовують державну мову в процесі судочинства та гарантують право учасникам судового процесу на використання ними в судовому процесі рідної мови або мови, якою вони володіють. Учасники судового процесу, які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють, користуючись при цьому послугами перекладача, в порядку, встановленому цим Кодексом.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 75 ЦПК України перекладачем може бути особа, яка вільно володіє мовою, якою здійснюється цивільне судочинство, та іншою мовою, знання якої необхідне для усного чи письмового перекладу з однієї мови на іншу, а також особа, яка володіє технікою спілкування з глухими, німими чи глухонімими. Перекладач допускається ухвалою суду за заявою учасника справи або призначається з ініціативи суду.

Суд встановив, що ОСОБА_1 є громадянкою України, зрозуміла зміст ухвали суду від 27.03.2020 року щодо залишення позовної заяви без руху, так як надала заяву про усунення недоліків.

Приймаючи до уваги те, що судочинство здійснюється українською мовою, а ОСОБА_1 розуміє мову судового процесу, суд приходить до висновку про відсутність підстав для постановлення ухвали про залучення за ініціативою суду перекладача для здійснення перекладу процесуальних документів з української мови на російську для належної реалізації своїх процесуальних прав. Крім того, залучення перекладача можливе лише після відкриття провадження у справі.

Суд вважає необхідним роз`яснити наступне.

Відповідно до ч.1 ст. 15 ЦПК України учасники справи мають право користуватися правовою допомогою, а тому маєте право звернутися за професійною правничою допомогою до адвоката.

Безоплатна первинна правова допомога охоплює такі види правових послуг, як надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, складання заяв, скарг та інших документів правового характеру (крім процесуальних), надання допомоги в забезпеченні доступу особи до вторинної правової допомоги та медіації.

Безоплатна первинна правова допомога надається кожній особі, тобто громадянам України, іноземцям, особам без громадянства, в тому числі біженцям, які перебувають під юрисдикцією України.

Вторинна безоплатна правова допомога включає захист від обвинувачення; здійснення представництва інтересів осіб в судах, інших державних органах, органах місцевого самоврядування, перед іншими особами; складання документів процесуального характеру.

Для інформації: Єдиний телефонний номер системи безоплатної правової допомоги: 0 (800) 213-103 (безкоштовно з усіх стаціонарних та мобільних телефонів); Херсонський місцевий центр з надання безоплатної вторинної правової допомоги: сторінка у Facebook: ІНФОРМАЦІЯ_1 ; Skype : ІНФОРМАЦІЯ_4; VIBER: НОМЕР_1 , електронна адреса: ІНФОРМАЦІЯ_3 , адреса: АДРЕСА_1

Тобто ОСОБА_1 має право звернутися за отриманням професійної правової допомоги.

В зв`язку з наведеним, суд приходить до висновку по необхідність продовження ОСОБА_1 строку на усунення недоліків, роз`яснивши при цьому, що недоліки позовної заяви повинні бути усунуті шляхом подання позовної заяви та її копії, викладених державною мовою з зазначенням ідентифікаційного коду юридичної особи (ЄДРПОУ) відповідача; обґрунтованого розрахунку сум, що стягуються; підтвердження позивача про те, що нею не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав; контректизованих позовних вимог: яку саме угоду вона просить визнати недійсною, які саме дії відповідача є незаконними та повинні бути припинені, розмір моральної шкоди, в чому вона полягає, чи є причинний зв`язок з діями відповідача та спричиненою шкодою, наявність вини заподіювача шкоди.

На підставі викладеного, керуючись ст. 177, 185 ч.1, 258-260, 261, 353 ЦПК України, п.15.5 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України (2017 р.) -

У Х В А Л И В :

Продовжити ОСОБА_1 строк на усунення недоліків надавши позивачу строк для усунення недоліків в 10 (десять) днів з дня отримання копії ухвали, в інакшому випадку позов вважати неподаним та повернути позивачу.

Розяснити ОСОБА_1 право на звернення за професійною правовою допомогою до адвоката до Херсонського міського центру надання безоплатної вторинної правової допомоги.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строк на усунення недоліків продовжується на строк дії такого карантину.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

СуддяО. В. Ус