КОРАБЕЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД М.МИКОЛАЄВА
Справа № 488/2810/19
Провадження № 2/488/305/20
У Х В А Л А

Іменем України

26.05.2020 року м. Миколаїв

Корабельний районний суд м. Миколаєва в складі:

головуючої судді по справі - Лазаревої Г.М.,

за участю секретаря судового засідання - Криницькій Ю.О.,

розглянувши матеріали цивільної справи за позовною заявою Першого заступника прокурора Миколаївської області в інтересах держави в особі Миколаївської міської ради , Управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської області до ОСОБА_1 "про скасування запису про право власності та знесення автомийки"

В С Т А Н О В И В :

У липні 2019 року Перший заступник прокурора Миколаївської області в інтересах держави в особі Миколаївської міської ради, Управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради звернувся з позовом до ОСОБА_1 про скасування запису про право власності та знесення автомийки.

Посилався на наступне. Прокуратурою області виявлені порушення вимог законодавства при забудові ОСОБА_1 земельної ділянки по АДРЕСА_1 та оформлення права власності на об`єкти нерухомості. Так, у Державний реєстр речових прав на нерухоме майно 16.08.2018 року внесено запис № 27522833 про реєстрацію за ОСОБА_1 права власності на об`єкт нерухомості автомийку, яка складається з адміністративної будівлі А-1 площею 34,7 кв.м., автомийки В-1 площею 20,3 кв.м., навісу Б, Г, огорожі № 1, 2 площею 38 кв.м. по АДРЕСА_1 .

Будівництво вказаних об`єктів здійснено з порушенням вимог законодавства, оскільки в порушення вимог ст.ст. 34,36 Закону України «Про регулювання містобудівельної діяльності» дозвільні документи на початок виконання будівельних робіт ОСОБА_1 за вказаною адресою не видавались та не реєструвались, про що свідчить інформація Миколаївської міської ради та Управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради. Крім того при будівництві вказаного обьєкту порушено цільове призначення земельної ділянки, оскільки земельна ділянка виділялась для буівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівеь та споруд.. Рішення щодо зміни цільового призначення земельної ділянки Миколаївською міською радою не приймалось.

Обґрунтовуючи звернення до суду в інтересах держави, прокурор посилався на те, що Миколаївська міська ради та Управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради, яким було відомо про порушення вимог законодавства ОСОБА_1 , не вжили заходів до усунення порушень законодавства та знесення самочинно збудованого об`єкту нерухомості.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши думки учасників процесу, суд приходить до висновку про закриття провадження у справі виходячи з наступного.

У лютому 2018 року за результатами позапланової перевірки Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради було складено припис про усунення порушення вимог законодавства в сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, держаних стандартів і правил на об`єкті будівництва, а саме: забудовник не має документу, що дає право виконувати будівельні роботи, проекту або будівельного паспорту за адресою по АДРЕСА_1 . Провести перевірку виконання вимог припису не вдалося за відсутністю забудовника.

Зовнішнім оглядом, станом на 05.07.2018 року встановлено ознаки функціонування автомийки самообслуговування, тобто вимоги припису не усунуті. (лист Управління ДАБК Миколаївської міської ради від 25.03.2019 року № 926/22.01-17/19).

Згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно автомийка, яка складається з адміністративної будівлі А-1 площею 34,7 кв.м., автомийки В-1 площею 20,3 кв.м., навісу Б, Г, огорожі № 1, 2 площею 38 кв.м. по АДРЕСА_1 , зареєстрована за ОСОБА_1 .

Прокурор також посилався на те, що при будівництві вказаного об`єкту порушено цільове призначення земельної ділянки.

На підставі зазначеного та керуючись в тому числі ч. 1 ст. 38 Закону № 3038-VI, прокурор звернувся до суду з відповідним позовом в порядку цивільного судочинства.

Згідно ст.19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Справою адміністративної юрисдикції відповідно до частини першої статті 4 КАС України є публічно-правовий спір, у якому хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку з виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій.

За змістом частини четвертої статті 5 КАС України суб`єкти владних повноважень мають право звернутися до адміністративного суду виключно у випадках, визначених Конституцією та законами України.

За пунктом 5 частини першої статті 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, за зверненням суб`єкта владних повноважень у випадках, коли право звернення до суду для вирішення публічно-правового спору надано такому суб`єкту законом.

Вжитий у цій процесуальній нормі термін «суб`єкт владних повноважень» є органом державної влади, органом місцевого самоврядування, їхньою посадовою чи службовою особою, іншим суб`єктом при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, у тому числі на виконання делегованих повноважень (пункт 7 частини першої статті 4 КАС України).

Отже, до розгляду адміністративними судами підлягають спори, що мають в основі публічно-правовий характер, тобто випливають з владно-розпорядчих функцій або виконавчо-розпорядчої діяльності публічних органів.

Відповідно до частини першої статті 10 Закону України від 20 травня 1999 року № 687-ХІV «Про архітектурну діяльність» для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Згідно із частиною першою статті 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

За змістом статті 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування. До уповноважених органів містобудування та архітектури належать органи, визначені у статті 13 Закону України «Про архітектурну діяльність». До органів державного архітектурно-будівельного контролю належать: структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій; виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Таким чином, ДАБІ є суб`єктом владних повноважень, оскільки здійснює повноваження у сфері державного архітектурно-будівельного контролю.

За Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю мають право проводити перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, складати відповідні акти та надавати обов`язкові до виконання приписи про усунення порушень, виявлених у результаті перевірки.

Відповідно до підпунктів 1, 3 пункту 2 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю такий контроль здійснюється з дотриманням, зокрема, вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції, вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Відповідно до статті 38 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису. У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням.

За змістом частини першої та сьомої статті 376 ЦК України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без належного дозволу чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил. У разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову. Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво. Особа, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, зобов`язана відшкодувати витрати, пов`язані з приведенням земельної ділянки до попереднього стану.

Згідно з підпунктом 1 пункту «б» частини першої статті 31 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» виконавчим органам міських рад делеговано повноваження у галузі будівництва, а саме: надання (отримання, реєстрація) документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів у випадках та відповідно до вимог, установлених Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

З системного аналізу наведеної норми у сукупності з положеннями статті 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» вбачається, що управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється також органами місцевого самоврядування, їх виконавчими органами в порядку здійснення ними делегованих повноважень на виконання ними функцій у сфері державного архітектурно-будівельного контролю.

Однак, у справі, що розглядається, прокурор звернувся із позовом в інтересах держави в особі ДАБІ як органу, який здійснює державний контроль за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, обґрунтував свої вимоги невиконанням відповідачем приписів Управління ДАБК Миколаївської міської ради щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил стосовно факту виявленого самочинного будівництва.

Отже, саме ДАБІ здійснювала у спірних правовідносинах передбачені Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» повноваження щодо здійснення державного контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності. Здійснення такого державного контролю означає обов`язковість прийнятих за його результатами рішень для підконтрольного суб`єкта, що свідчить про владно-управлінський характер, а отже, і публічно-правову природу таких правовідносин.

За такого орган державного архітектурно-будівельного контролю у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, уповноважений видати припис про усунення порушень, у тому числі шляхом знесення самочинно збудованого об`єкта. Цей припис є обов`язковою передумовою, що надає можливість контролюючому органу звернутися до суду на підставі частини першої статті 38 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» у зв`язку з невиконанням такого припису. І з огляду на положення частини четвертої статті 5 КАС України позов контролюючого органу у межах реалізації ним повноважень зі здійснення державного контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності повинен розглядатися в порядку адміністративного судочинства.

Як зазначено в Постанові Великої Палати Верховного суду від 11 квітня 2018 року по справі №161/14920/16а (провадження №11-251апп18), Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що орган державного архітектурно-будівельного контролю у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, уповноважений видати припис про усунення порушень, у тому числі шляхом знесення самочинного збудованого об`єкта. Цей припис є обов`язковою передумовою для можливості контролюючого органа на звернення до суду на підставі ч. 1 ст.38 вказаного Закону у зв`язку з його невиконанням. І, враховуючи положення ч. 4 ст. 5 КАС України (у редакції Закону № 2147-VIII), такий позов повинен розглядатись в порядку адміністративного судочинства.

Аналогічні висновки викладені в постанові ВП ВС від 16.05.2018 року у справі № 522/5487/17.

Відповідно до ч.4 ст.263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Звернення прокурора з позовом в інтересах держави в особі ДАБУ не змінює правового статусу ДАБІ, як позивача, а тому з урахуванням правової позиції Верховного Суду по зазначеній вище Постанові, справа повинна розглядатись в порядку адміністративного судочинства. Пред`явлення позову прокурором також в інтересах Миколаївської міської ради, як власника земельної ділянки, також не змінює публічно-правового характеру спору.

З урахуванням викладеного відповідно до вимог п.2 ч.2 ст.200, п.1 ч.1 ст.255 ЦПК України провадження у справі слід закрити.

З цих же підстав Прокуратурі Миколаївської області підлягає поверненню судовій збір, сплачений по даній справі.

При зверненні до суду прокурором відповідно до платіжного доручення від 24.06.2019 року № 953 сплачено судовий збір в розмірі 3842 грн

Керуючись ст. ст 198, п.2 ч.2 ст.200, п.1 ч.1 ст.255, 353-354 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Закрити провадження у справі за позовом Першого заступника прокурора Миколаївської області в інтересах держави в особі Миколаївської міської ради, Управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради до ОСОБА_1 про скасування запису про право власності та знесення автомийки.

Повернути прокуратурі Миколаївської області (м. Миколаїв, вул. Спаська, 28, ) з Державного бюджету судовий збір у розмірі 3842,00 грн. сплачених за платіжним дорученням №953 від 24.06.2019 (оригінал платіжного доручення міститься в матеріалах справи №488/2810/19).

Роз`яснити прокуратурі та позивачам, що даний спір підлягає вирішенню в порядку адміністративного судочинства.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному прядку шляхом подачі апеляційної скарги до Миколаївського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня його проголошення.

Суддя Г.М. Лазарева