ПЕТРИКІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 187/649/20
У Х В А Л А

"22" травня 2020 р. смт. Петриківка

Суддя Петриківського районного суду Дніпропетровської області Іщенко І.М., розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: приватний нотаріус Петриківського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Лимар Єгор Володимирович, про визнання недійсним договору купівлі-продажу житлового будинку,

В С Т А Н О В И В

20.05.2020 року позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду з заявою про забезпечення позову у справі за її позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: приватний нотаріус Петриківського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Лимар Є.В. про визнання недійсним договору купівлі-продажу житлового будинку, в якій просить вжити заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на відчуження житлового будинку по АДРЕСА_1 , який вона продала своєму сину ОСОБА_2 та невістці ОСОБА_3 на підставі договору купівлі продажу від 04.11.2015 року, до розгляду справи по суті.

Відповідно до ст. 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи, має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може суттєво ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

У п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 150 ЦПК України визначено, що позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії.

Відповідно до п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» від 22.12.2006 № 9, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи ускладнення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Відповідно до п. 6 цієї ж Постанови, особам, які беруть участь у справі, має бути гарантована реальна можливість захистити свої права при вирішенні заяви про забезпечення позову.

Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки, безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Суд, дослідивши заяву про забезпечення позову та додані до неї матеріали, враховуючи принципи здійснення цивільного судочинства, співмірність заходів забезпечення позову із заявленими позовними вимогами, приходить до висновку про необґрунтованість наведених у ній доводів, оскільки житловий будинок розташований в АДРЕСА_1 належить іншим власникам ОСОБА_2 та ОСОБА_3 і відсутні докази того, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи ускладнення виконання можливого рішення суду про задоволення позову, тому заява ОСОБА_1 про забезпечення позову задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 1-18, 149-150, 153 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: приватний нотаріус Петриківського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Лимар Єгор Володимирович, про визнання недійсним договору купівлі-продажу житлового будинку, шляхом накладення арешту на житловий будинок по АДРЕСА_1 , відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом 15 днів з дня проголошення.

Суддя:І. М. Іщенко