справа № 631/1026/19
провадження № 2/631/279/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 травня 2020 року селище міського типу Нова Водолага

Нововодолазький районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді Трояновської Т. М.,

за участі секретаря судового засідання М`ячиної Ю. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі судових засідань приміщення Нововодолазького районного суду Харківської області цивільну справу в порядку загального позовного провадження за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , із залученням до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Служби у справах дітей Нововодолазької селищної ради Харківської області, про виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини,

В С Т А Н ОВ И В:

ОСОБА_2 звернулась до Нововодолазького районного суду Харківської області з позовною заявою до ОСОБА_1 , в якій просить стягнути з останнього на її користь аліменти на утримання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 1/4 частини з усіх видів заробітку (доходу) щомісячно, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи стягнення з дати подання позову і до досягнення донькою повноліття.

В обґрунтування позовних вимог позивачем за первісним позовом зазначено наступне. Сторони у справі перебували у зареєстрованому шлюбі з 13 червня 2012 року, який відповідно до рішення Харківського районного суду Харківської області від 24 березня 2015 року було розірвано. Перебуваючи у шлюбі у сторін народилась дитина - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка на даний час проживає разом із матір`ю - ОСОБА_2 . У свою чергу, ОСОБА_1 , ухиляється від утримання дитини, хоча має постійний дохід. Вказана обставина, на думку ОСОБА_2 , є підставою для стягнення з останнього на її користь аліменти на утримання доньки - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 1/4 частини з усіх видів заробітку (доходу) щомісячно, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

Ухвалою Нововодолазького районного суду Харківської області від 18 листопада 2019 року прийнято до розгляду позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів та відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідачем у справі, ОСОБА_1 , відзиву щодо позовних вимог ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на утримання дитини, до суду не надано.

05 грудня 2019 року ОСОБА_1 було подано до суду зустрічну позовну заяву до ОСОБА_2 , із залученням до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Служби у справах дітей Нововодолазької районної державної адміністрації Харківської області, про виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини.

В обґрунтування зустрічних позовних вимог ОСОБА_1 в позові зазначено наступне. Шлюб з ОСОБА_2 та ним був зареєстрований 13 червня 2012 року, а вже ІНФОРМАЦІЯ_2 у них народилась донька - ОСОБА_3 . Зі спливом часу ОСОБА_1 став сумніватись у власному батьківстві щодо вказаної дитини, що згодом і було підтверджено результатами аналізу ДНК на батьківство, які виключають обставини кровного споріднення між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 .

Ухвалою Нововодолазького районного суду Харківської області від 15 січня 2020 року прийнято зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , із залученням до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Служби у справах дітей Нововодолазької районної державної адміністрації Харківської області, про виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини; вимоги за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , із залученням до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Служби у справах дітей Нововодолазької районної державної адміністрації Харківської області, про виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини об`єднано в одне провадження з первісним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на дитину та здійснено перехід з розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження в розгляд справи за правилами загального позовного провадження й призначено підготовче судове засідання на 05 лютого 2020 року.

Ухвалою Нововодолазького районного суду Харківської області від 05 лютого 2020 року було задоволено клопотання позивача за первісним позовом, позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на утримання дитини залишено без розгляду та замінено третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору з Служби у справах дітей Нововодолазької районної державної адміністрації Харківської області на Службу у справах дітей Нововодолазької селищної ради Харківської області.

Ухвалою Нововодолазького районного суду Харківської області від 29 квітня 2020 року закрито підготовче провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , із залученням до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Служби у справах дітей Нововодолазької селищної ради Харківської області, про виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини, та призначено справу до судового розгляду.

Інших процесуальних дій (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо) у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на утримання дитини, та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , із залученням до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Служби у справах дітей Нововодолазької селищної ради Харківської області, про виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини, судом не вживалось.

Позивач за зустрічним позовом - ОСОБА_1 у судове засідання не прибув, хоча про час, дату та місце судового засідання був повідомлений належним чином відповідно до приписів Цивільного процесуального кодексу України. Скориставшись правом, передбаченим частиною 3 статті 211 Цивільного процесуального кодексу України, раніше через канцелярію суду ОСОБА_1 подав заяву, яка була зареєстрована за вхідним № 707/20 - вх. від 05 лютого 2020 року, відповідно до якої позовні вимоги до ОСОБА_2 про виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини підтримав в повному обсязі, розгляд справи просив провести за його відсутності, додавши копію результату дослідження аналізу ДНК на батьківство від 23 січня 2020 року.

Відповідач за зустрічним позовом - ОСОБА_2 в судове засідання також не прибула, хоча про час, дату та місце судового засідання повідомлялась належним чином відповідно до приписів Цивільного процесуального кодексу України.

05 лютого 2020 року через канцелярію суду відповідач подала заяву, яка була зареєстрована за вхідним № 708/20 - вх., відповідно до якої зазначила, що не заперечує проти задоволення позовних вимог ОСОБА_1 про виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини - ОСОБА_3 , з результатами тесту ДНК повністю погоджується, розгляд вищевказаної справи просила провести за її відсутності.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - Служба у справах дітей Нововодолазької селищної ради Харківської області в судове засідання свого представника не направила, хоча про час, дату та місце проведення судового засідання була повідомлена належним чином відповідно до статті 128 Цивільного процесуального кодексу України.

30 квітня 2020 року на електронну адресу суду надійшли пояснення від виконуючого обов`язки начальника Служби у справах дітей Нововодолазької селищної ради Харківської області І. Карпенко, які були зареєстровані за вхідним № ЕП - 927/20 - вх., відповідно до яких представник третьої особи повідомила, що вони не заперечують проти задоволення позовних вимог ОСОБА_1 щодо виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини, розгляд даної справи просила провести без участі представника Служби у справах дітей Нововодолазької селищної ради Харківської області.

Положеннями частини 1 статті 223 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Крім того, частиною 3 статті 211 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що особи, які беруть участь у справі, мають право заявити клопотання про розгляд справи за їх відсутності. Про наявність такого клопотання у учасників справи свідчить їх відповідні заяви, які долучені до матеріалів справи.

Суд, вивчивши доводи позовної заяви, всебічно, повно та об`єктивно з`ясувавши всі обставини справи в межах заявлених вимог, перевіривши їх доказами, які були безпосередньо досліджені у судовому засіданні, проаналізувавши зміст норм матеріального права, які врегульовують спірні правовідносини, виходить з наступних підстав та мотивів.

Вирішуючи спірні правовідносини суд виходить з того, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина 1 статті 2 Цивільного процесуального кодексу України).

Згідно з частиною 1 статті 4 Цивільного процесуального кодексу України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (стаття 5 Цивільного процесуального кодексу України).

Положеннями статті 55 Конституції України визначено, що права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Зміст цього права полягає в тому, що кожен має право звернутися до суду, якщо його права чи свободи порушені або порушуються, створено або створюються перешкоди для їх реалізації або мають місце інші ущемлення прав та свобод. Зазначена норма зобов`язує суди приймати заяви до розгляду навіть у випадку відсутності в законі спеціального положення про судовий захист (пункт 2 рішення Конституційного Суду України від 25 грудня 1997 року по справі № 9-зп).

При цьому, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках (частина 1 статті 13 Цивільного процесуального кодексу України).

Відповідно до положень частини 1 статті 77 вказаного нормативно - правового документа визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Частина 2 статті 129 Конституції України визначає основні засади судочинства, однією з яких згідно з пунктом 3 вказаної частини є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Аналогічні приписи передбачені частиною 3 статті 12 та частиною 1 статті 81 Цивільного процесуального кодексу України, відповідно до яких кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього кодексу.

Приписами частини 2 статті 77 та частини 1 статті 82 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання.

За змістом статті 15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Отже вказана норма права визначає об`єктом захисту порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес. Порушення права пов`язане з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспорюванні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи.

Згідно зі статтею 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Як вбачається із матеріалів справи, рішенням Харківського районного суду Харківської області від 24 березня 2015 року по справі з єдиним унікальним № 635/1293/15-ц, яке набрало законної сили 06 квітня 2015 року, задоволені позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу; шлюб між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрований 13 червня 2012 року в Відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Нововодолазького районного управління юстиції Харківської області, актовий запис за № 38 - розірвано.

Зазначеним судовим рішенням встановлено наступні обставини, що не підлягають доказуванню у даній справі, а саме.

13 червня 2012 року ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 зареєстрували шлюб у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Нововодолазького районного управління юстиції Харківської області, прізвище після реєстрації шлюбу чоловіка - ОСОБА_5 , прізвище дружини після реєстрації шлюбу - ОСОБА_5 , актовий запис за № 38, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 від 13 червня 2012 року.

Від шлюбу сторони мають неповнолітню дитину - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка народилася в м Південне, Харківського району Харківської області. З 27 серпня 2013 року сторони припинили шлюбні відносини, оскільки сімейне життя не склалося.

Як вбачається з копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , виданого 27 липня 2012 року Південноміською радою Харківського району Харківської області, ІНФОРМАЦІЯ_2 у місті Південне Харківського району Харківської області народилась ОСОБА_3 , про що складений відповідний актовий запис за № 35. Батьками дитини зазначено громадян України: батько - ОСОБА_1 , мати - ОСОБА_2 .

Згідно акту, складеного депутатом округу № 1 Нововодолазької селищної ради Нововодолазького району Харківської області Щербина Сергієм Миколайовичем від 03 жовтня 2019 року за № 791 в присутності двох свідків, вбачається, що за адресою: АДРЕСА_1 зареєстрована та фактично мешкає ОСОБА_2 , 1986 року народження, разом із донькою ОСОБА_3 , 2012 року народження.

Позивачем по справі за зустрічним позовом надані результати дослідження (аналіз ДНК на батьківство) № НОМЕР_3 , зробленого 23 січня 2020 року Медико - генетичним центром «Мама», відповідно до якого, виходячи з результатів дослідження, обставини кровного споріднення між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 виключаються, ймовірність батьківства складає 0 %. Передбачуваний батько виключається як біологічний батько тестової дитини.

Вказані результати ДНК дослідження сторонами справи визнані та не оспорюються, а отже у суду не має сумнівів щодо достовірності цих обставин та добровільності їх визнання.

Таким чином, надані сторонами та учасниками судового провадження у справі докази не містять суперечностей, очевидних ознак недопустимості, є належними у розумінні предмета доказування у даній справі, а тому приймаються до уваги судом у повному обсязі. При цьому, оцінка доказів судом відбувається з урахуванням вимог статті 89 Цивільного процесуального кодексу України.

Під час вирішення спірних правовідносин суд виходить з того, що їх правове регулювання здійснюється нормами Сімейного кодексу України, частина 1 статті 121 якого встановлює, що права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями 122 та 125 Сімейного кодексу України.

Дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя. Походження дитини від подружжя визначається на підставі свідоцтва про шлюб та документа закладу охорони здоров`я про народження дружиною дитини (частина 1 статті 122 Сімейного кодексу України).

Згідно зі статтею 133 Сімейного кодексу України якщо дитина народилася у подружжя, дружина записується матір`ю, а чоловік - батьком дитини.

При цьому положеннями статті 136 Сімейного кодексу України визначено, що особа, яка записана батьком дитини згідно до статей 122, 124, 126, 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведеності відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Оспорювання батьківства неможливе у разі смерті дитини. Не має право оспорювати батьківство особа, записана батьком дитини, якщо на момент реєстрації себе батьком дитини вона знала, що не є її батьком, а також особа, яка дала згоду на застосування допоміжних репродуктивних технологій відповідно до частини 1 статті 123 Сімейного кодексу Украни. До вимоги чоловіка про виключення запису про нього, як батька з актового запису про народження дитини позовна давність не застосовується.

Пленум Верховного Суду України у пункті 11 постанови від 15 травня 2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» роз`яснив, що судам слід ураховувати, що відповідно до статті 136 Сімейного кодексу України оспорювання батьківства можливе тільки після реєстрації народження дитини і до досягнення нею повноліття, а в разі її смерті не допускається. Оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень (стаття 136 Сімейного кодексу України - шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини, а також жінка, котра народила дитину в шлюбі (стаття 138 Сімейного кодексу України), - звернувшись із позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка як батька дитини. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини.

При визначенні факту відсутності кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною, суд бере до уваги ту обставину, що до свідоцтва про народження серії НОМЕР_4 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 відомості про батька - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , були внесені на підставі частини 1 статті 122 Сімейного кодексу України.

При цьому, з аналізу ДНК на батьківство № 25580 від 23 січня 2020 року, який складено виходячи з результатів дослідження, встановлено, що обставини кровного споріднення між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 виключаються. Суд враховує також думку ОСОБА_2 , яка проти задоволення позовних вимог не заперечувала та визнала позовні вимоги у повному обсязі.

Підпунктом 20 пункту 1 Розділу III Правил реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18 жовтня 2000 року № 52/2 визначено, що при вирішенні судом спорів про визнання батьківства, материнства, оспорювання батьківства чи материнства, встановлення фактів батьківства та материнства зміни до актових записів про народження вносяться відповідно до законодавства, яке регулює порядок внесення змін до актових записів цивільного стану.

Відповідно до пункту 2.13.1 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, які затверджено наказом Міністерства юстиції України від 12 січня 2011 року № 96/5 та зареєстровано в Міністерстві юстиції України 14 січня 2011 року N 55/18793, рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану, є підставою для внесення відповідних змін до актового запису.

У зв`язку з викладеним, проаналізувавши всі наявні докази у їх сукупності та взаємозв`язку, враховуючи визнання позову відповідачем, що не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси відповідача та інших осіб, суд приходить до висновку про можливість задоволення позову ОСОБА_1 щодо виключення відомостей про нього як батька дитини ОСОБА_3 .

Судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом (частини 1 та 2 статті 133 Цивільного процесуального кодексу України).

Питання щодо судових витрат, суд вирішує відповідно до положень статті 141 Цивільного процесуального кодексу України з урахуванням положень частин 1 та 3 статті 13 Цивільного процесуального кодексу України за якими суд розглядає справу не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог; при цьому, учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Оскільки питання відшкодування судових витрат під час звернення до суду з позовом ОСОБА_1 не порушувалось, процесуальне рішення з вказаного питання судом не приймається.

На підставі вищенаведеного, керуючись статтями 121, 122, 133, 136 Сімейного кодексу України, статтями 1 - 5, 7, 10 - 13, 17 - 19, 23, 76 - 81, 83, 89, 128 - 131, 133, 137, 141, 211, 214, 223, 227, 235, пунктом 2 частини 1 та частиною 3 статті 258, статтями 259, 263 - 265, 267, 268, частинами 5 та 11 статті 272, частинами 1 і 2 статті 273, частиною 1 статті 352, статтями 354, 355 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , із залученням до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Служби у справах дітей Нововодолазької селищної ради Харківської області, про виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини - задовольнити.

Виключити з актового запису № 35 про народження ОСОБА_3 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_2 у місті Південне Харківського району Харківської області, вчиненого 27 липня 2012 року Південноміською радою Харківського району Харківської області, відомості про батька дитини - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , громадянина України, паспорт серія НОМЕР_5 , виданий Харківським РВ УМВС України в Харківській області, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_6 .

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

У відповідності до пункту 15.5 розділу 1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а саме Нововодолазький районний суд Харківської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до пункту 3 Розділу XII «Прикінцеві положення» Цивільного процесуального кодексу України процесуальний строк апеляційного оскарження (стаття 354 Цивільного процесуального кодексу України) продовжується на строк дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Відомості щодо учасників справи, які не оголошуються при проголошенні рішення:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_6 , місце проживання чи перебування: АДРЕСА_2 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_7 , місце проживання чи перебування: АДРЕСА_3 .

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Служба у справах дітей Нововодолазької селищної ради Харківської області, місце знаходження: 63202, Харківська область, Нововодолазький район, селище міського типу Нова Водолага, вулиця Донця Григорія, будинок 14, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України не відомий.

Суддя: Т. М. Трояновська