Справа № 357/9972/19
У Х В А Л А

25 травня 2020 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючий суддя Цукуров В. П. ,

секретар судового засідання Нізова А. Р.,

за участю представника позивача адвоката Мохонько О.О., представника відповідача адвоката - Мочинського А.Р.,

розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Біла Церква, Київської області клопотання представника відповідача адвоката Мочинського А.Р. про призначення судової почеркознавчої експертизи у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором процентної грошової позики, -

В С Т А Н О В И В :

У провадженні Білоцерківського міськрайонного суду Київської області знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором процентної грошової позики.

21.04.2020 року через канцелярію суду відповідачем було подано клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи належності підпису та почерку відповідача на договорі процентної позики від 29.10.2016 року та у розписці від 29.10.2016 року.

25.05.2020 року у судове засідання відповідач не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином.

Представник відповідача адвокат Мочинський А.Р. у судовому засіданні підтримав заявлене клопотання. Пояснив суду, що між сторонами дійсно з 2014 року існують кредитні відносини. Позивач періодично надає його довірителю відповідачу грошові кошти. На цей час існує певна заборгованість відповідача перед позивачем, але в іншому розмірі. Між сторонами проводяться переговори щодо врегулювання даної ситуації.

Представник позивача адвокат Мохонько О.О. в судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання відповідача про призначення почеркознавчої експертизи. Пояснила суду, що відповідач та його представник жодного разу не з`явилися у підготовче засідання у даній справі, наданий на підтвердження поважності причин неявки відповідача медичний документ датований 2018 роком. Клопотання заявлене у порушення встановленого законом процесуального порядку. Натомість, судом було проведено і закрито підготовче провадження з дотриманням приписів ЦПК України. На її думку клопотання заявлено задля затягування розгляду даної цивільної справи.

Заслухавши пояснення представників та дослідивши матеріали даної справи, суд приходить до висновку про те, що клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи не підлягає задоволенню з наступних підстав.

09.09.2019 року матеріали даного позову надійшли на адресу Білоцерківського міськрайонного суду Київської області (т.1 а.с 5-18).

02.10.2019 року ухвалою суду було відкрито провадження у даній справі (т.1 а.с. 25).

12.11.2019 року представник відповідача адвокат Мочинський А.Р. з матеріалами справи був ознайомлений (т.1 а.с.49).

13.11.2019 року ані відповідач, ані його представник у судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином (т.1 а.с. 63).

21.01.2020 року ані відповідач, ані його представник у судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином. Судове засідання було проведено у присутності представника позивача (т.1 а.с. 71-72).

04.03.2020 року ані відповідач, ані його представник у судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином. Судове засідання було проведено у присутності представника позивача, ухвалою суду підготовче провадження було закрито (т.1 а.с. 93-94, 95).

Суд наголошує, що відповідачем та його представником не було надано жодного належного доказу поважності причин їхньої неявки у вищенаведені судові засідання, які було проведено, а ухвала про закриття підготовчого провадження постановлена 04.03.2020 року - тобто до запровадження Постановою Кабінету Міністрів України №211 від 11.03.2020 року карантинних заходів. Додана відповідачем до клопотання про призначення експертизи Виписка №9107 із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого дійсно датована 29.10.2018 року.

Розглядаючи заявлене клопотання суд керується наступними нормами права.

Відповідно до ст.124 Конституції України правосуддя в Україні здійснюють виключно суди.

Згідно з приписами ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод та практику Суду як джерело права.

За змістом пункту 1 статті 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який, зокрема, вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. Стаття 13 Конвенції гарантує кожному, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, право на ефективний спосіб юридичного захисту в національному органі. А статтею 1 Першого протоколу до Конвенції передбачено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном, до числа якого відносяться й грошові кошти.

У той же час, у пункті 36 рішення від 09 грудня 2010 року у справі «Буланов і Купчик проти України», Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції гарантує кожному право звернутися до суду з будь-якою вимогою щодо своїх цивільних прав та обов`язків. У такий спосіб здійснюється «право на суд», яке, відповідно до практики Суду, включає не тільки право ініціювати провадження, а й право отримати «вирішення» спору судом. Така сама правова позиція викладена Європейським судом з прав людини й у пункті 50 рішення від 13 січня 2011 року у справі «Чуйкіна проти України» та інших рішення Суду.

Тобто, обов`язок обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на її складність, поведінку сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції. Така позиція викладена в рішенні європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України».

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їх процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У свою чергу національне законодавство України встановлює наступне.

Частиною 1 статті 103 ЦПК України передбачено, що суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Втім, п.8 ч.2 ст.197 ЦПК України передбачено, що питання про призначення експертизи суд вирішує під час підготовчого судового засідання.

Відповідач у даній справі заявив клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи під час розгляду справи по суті, тобто з порушенням порядку, встановленого ст.197 ЦПК України. При цьому, про дату, час та місце проведення підготовчого судового засідання як відповідач, так і його представник були повідомлені належним чином, що підтверджується матеріалами справи, але таке клопотання, незважаючи на надану судом процесуальну можливість, у встановленому законом порядку ними заявлено не було.

Крім того, неявка відповідача у судове засідання, у ході якого розглядається вказане клопотання, унеможливлює збирання експериментальних зразків підписів відповідача, а вільних зразків підписів відповідача його представником суду не надано. Вказана обставина унеможливлює виконання судом приписів Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз.

Таким чином, у задоволенні клопотання відповідача про призначення судової почеркознавчої експертизи у даній справі необхідно відмовити у зв`язку з грубим порушенням встановленого законом порядку його заявлення, а також у зв`язку з його безпідставністю та необґрунтованістю.

На підставі вищевикладеного та керуючись статтями ст. ст.83, 197, 260, 261 ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В :

В задоволенні клопотання відповідача про призначення судової почеркознавчої експертизи у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором процентної грошової позики - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвалу надруковано в нарадчій кімнаті в одному примірнику.

Суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської областіВ. П. Цукуров