13 травня 2020 року Деснянський районний суд міста Києва у складі:
головуючого судді Таран Н.Г.
за участю секретаря Раєвського П.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , про відшкодування майнової шкоди завданої залиттям квартири,
Позивачі в судове засідання не з`явились, при цьому представником позивачів через загальну канцелярію суду подано заяву, де останній позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив їх задовольнити, проти винесення заочного рішення не заперечував.
Відповідач в судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином про день, час та місце судового розгляд, причини неявки суду не повідомив.
Відповідно до вимог ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час та місце судового засідання, та не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин, не подав відзив, а позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
За таких обставин суд, враховуючи вимоги ст. 280 ЦПК України, вважав за можливе розглянути справу без участі відповідача та ухвалити по справі заочне рішення.
Дослідивши матеріали справи, вислухавши думку позивача, суд вважає позов таким, що підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Судом встановлено, що позивачам - ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , та ОСОБА_3 на праві спільної часткової власності належить квартира АДРЕСА_1 .
Відповідачу - ОСОБА_4 у свою чергу на праві приватної власності належить квартира АДРЕСА_3 , що розташована поверхом вище над квартирою позивачів.
30.05.2019 року з квартири АДРЕСА_3 , що належить відповідачу - ОСОБА_4 та яка розташована поверхом вище над квартирою АДРЕСА_1 сталося залиття квартири позивачів - ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ,
ОСОБА_3. Відносно вказаного залиття позивачі звернулись до ЖЕД-305 з приводу обстеження квартири АДРЕСА_3 , що належить відповідачу - ОСОБА_4 та квартири АДРЕСА_1 , що належить позивачам - ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 після залиття для встановлення причини залиття.
Згідно складеного акту Житлово-експлуатаційної дільниці ЖЕД-305 від 18.06.2019 року дане залиття сталося з вище розташованої квартири № 54 , яка належить відповідачу та встановлені наслідки залиття. Також даним актом встановлено, що причиною залиття квартири АДРЕСА_1 є «вирвана пластикова труба на системі очистки води» в квартирі АДРЕСА_3 .
Таким чином, вказаним вище актом про залиття квартири АДРЕСА_1 встановлено, що залиття квартири позивачів відбулося з вини власника квартири АДРЕСА_3 відповідача - ОСОБА_4 .
Враховуючи, що внаслідок залиття була пошкоджена побутова техніка, Позивачі звернулись до Приватного Підприємства «РЕОТАН», представниками якого був складений відповідний дефектний акт опису та характеру пошкоджень.
Статтею 22 ЦК України передбачено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).
Відповідно до ст. 151 ЖК України громадяни, які мають в приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, проводити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт.
Відповідно до ч.3 ст.386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди.
Відповідно до частин 1 та 2 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
Відповідно до ст.1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.
Таким чином, цивільне законодавства в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, та, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.
Виходячи із визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладається обов`язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачу.
Законодавством установлено, що відшкодування шкоди полягає у відшкодуванні затрат, необхідних для приведення пошкодженої речі у її попередній стан та у компенсації супутніх витрат, необхідних для такого відновлення.
Враховуючи, що причиною залиття належної позивачам квартири АДРЕСА_1 « вирвана пластикова труба на системі очистки води» в квартирі АДРЕСА_3 , власником якої є відповідач - ОСОБА_4 , тому відповідач в силу закону має нести відповідальність за спричинену матеріальну шкоду відповідачам, в зв`язку з чим суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог. При цьому суд враховує тривалість перебування справи в провадженні суду, неодноразове повідомлення відповідача про розгляд справи, а також те, що відповідач жодного разу в судові засідання не зявлявся, факт залиття та зібрані позивачами по справі документи не оспорював, відзив на позовну заяву не подавав, що свідчить про не заперечення проти заявлених вимог.
Окрім того, позивачами понесені витрати по проведенню незалежної оцінки понесених збитків.
Частиною 6 статті 139 ЦПК України визначено, що розмір витрат на підготовку експертного висновку на замовлення сторони, проведення експертизи, залучення спеціаліста, оплати робіт перекладача встановлюється судом на підставі договорів, рахунків та інших доказів.
Відповідно до товарного чеку Б /Н від 25.10.2019 року Приватному Підприємству «РЕОТАН» були сплачені послуги по складанню дефектного акту у сумі 2750,00 грн. Таким чином загальна витрачена сума на проведення експертизи завданих збитків становить 9000,00 грн.
Відповідно до п.1 ч.3 ст. 133 ЦПК України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.
З урахуванням задоволення позову та відповідно до ст. 141 ЦПК України, стягненню з відповідача підлягає також сплачені позивачами при зверненні до суду грошові суми судового збору.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 23, 319, 1166, 1167 ЦК України, ст.ст. 10, 13, 81,141, 258, 263, 265, 273, 280, 354 ЦПК України, суд,-
Позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , про відшкодування майнової шкоди завданої залиттям квартири - задовольнити.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя: Н.Г. Таран