Номер провадження 2-о/229/66/2020
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 квітня 2020 року Дружківський міський суд Донецької області

у складі:

головуючого судді: Гонтар А.Л.,

при секретарі судового засідання: Білик О.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа Дружківська державна нотаріальна контора про встановлення факту родинних відносин,

ВСТАНОВИВ:

заявник ОСОБА_1 27 лютого 2020 року звернулася до Дружківського міського суду з заявою, в якій просить встановити факт родинних відносин, а саме, що вона є племінницею ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування вимог, зазначила, що вона є племінницею ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Після іі смерті залишилося спадкове майно, земельна ділянка, яка розташована на території Торської сільської ради, площею 11,810 гектарів, яку вона має намір успадкувати. Інших спадкоємців немає. Вона звернулась до Дружківської державної нотаріальної контори із заявою про видачу Свідоцтва про право на спадщину за законом, але їй було відмовлено, у зв`язку з відсутністю документів, підтверджуючих факт родинних стосунків спадкоємця зі спадкодавцем. Причиною відмови стало те, що у свідоцтві про народження ОСОБА_2 не зазначено «по батькові» батьків, що унеможливлює ідентифікувати родинні відносини між спадкодавцем та спадкоємцем. У зв`язку з цим, виникла необхідність встановити факт родинних відносин, а саме, факт того, що заявник - ОСОБА_1 , є племінницею ОСОБА_2 .

Ухвалою Дружківського міського суду Донецької області від 03 березня 2020

року провадження в справі було відкрито в порядку загального позовного провадження із призначенням підготовчого судового засідання на 24 березня 2020

року (а.с.23).

Ухвалою Дружківського міського суду Донецької області від 24 березня 2020

року справу призначено до розгляду по суті на 30 квітня 2020 року (а.с.28-29).

В судове засідання заявник не з`явилася, надала заяву з клопотанням про розгляд справи у її відсутності, на позовних вимогах наполягає в повному обсязі з підстав викладених у заяві.

Представник заінтересованої особи в судове засідання не з`явився, надав заяву з клопотанням про розгляд справи без їх участі.

З огляду на таке, суд вважає за можливе відповідно до ст. 247 ЦПК України, розглянути справу у відсутності сторін, без фіксації судового процесу, на підставі наявних у суду доказів.

Оцінивши усі докази, зібрані в справі у їх сукупності, виходячи з обставин, встановлених під час судового розгляду справи, враховуючи норми діючого законодавства, яким врегульовані встановлені судом правовідносини, керуючись принципом верховенства права суд дійшов до висновку, що заява підлягає задоволенню з таких мотивів.

Згідно статті 15,16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Статтею 293 ЦПК України, визначено, що окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають юридичне значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до ч. 3 ст. 294 ЦПК України, справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України, передбачено, що суд розглядає справи про встановлення факту, у тому числі родинних відносин між фізичними особами.

Статтею 315 ЦПК України, передбачений перелік фактів, що мають юридичне значення, і справи про встановлення яких розглядаються в порядку окремого провадження судом.

При цьому факти, що мають юридичне значення - це факти, з якими закон пов`язує виникнення, зміну або припинення правовідносин.

Відповідно до ч.1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ч.1 ст. 294 ЦПК України під час розгляду справ окремого провадження суд зобов`язаний роз`яснити особам, які беруть участь у справі, їх права та обов`язки, сприяти у здійсненні та охороні гарантованих Конституцією і законами України прав, свобод чи інтересів фізичних або юридичних осіб, вживати заходів щодо всебічного, повного і об`єктивного з`ясування обставин справи.

Відповідно до ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид не позовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до частини 2 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про: 1) обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи; 2) надання неповнолітній особі повної цивільної дієздатності; 3) визнання фізичної особи безвісно відсутньою чи оголошення її померлою;4) усиновлення; 5) встановлення фактів, що мають юридичне значення; 6) відновлення прав на втрачені цінні папери на пред`явника та векселі; 7) передачу безхазяйної нерухомої речі у комунальну власність; 8) визнання спадщини відумерлою; 9) надання особі психіатричної допомоги в примусовому порядку; 10) примусову госпіталізацію до протитуберкульозного закладу; 11) розкриття банком інформації, яка містить банківську таємницю, щодо юридичних та фізичних осіб.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Відповідно до п. 1 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Відповідно до ст. 1220 ЦК України внаслідок смерті особи відкривається спадщина.

Згідно державного акту на право приватної власності на землю виданого громадянину України на підставі розпорядження голови Костянтинівської районної державної адміністрації № 510 від 09 жовтня 2002 року ОСОБА_2 отримала у приватну власність земельну ділянку площею 11.810 гектарів в межах згідно з планом, що розташована на території Торської сільської ради (а.с.14).

Відповідно до ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261 - 1265 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 1265 ЦК України у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення.

Ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця. Народження самого спадкодавця не входить до цього числа.

Тобто, враховуючи відсутність заповіту ОСОБА_2 встановлення факту того, що заявник ОСОБА_1 є племінницею ОСОБА_2 померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , призведе до виникнення права заявника на спадкування після смерті ОСОБА_2 .

З матеріалів справи встановлено, що відповідно до актового запису № 8 від 06 лютого 1929 року свідоцтва про народження, серії НОМЕР_1 , виданого відділенням РАГС Дружківського міського управління юстиції Донецької області , батьками ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 є ОСОБА_4 та ОСОБА_5 (а.с. 15).

Відповідно до витягу з державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу № 3 від 14 лютого 2020 року, виданого Дружківським міським відділом ДРАЦС Східного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Харків) , згідно актового запису № 8, складеного 24 лютого 1954 року виконавчим комітетом Райської селищної ради м. Дружківки Донецької області ОСОБА_3 після реєстрації шлюбу отримала прізвище " ОСОБА_1 " (а.с.18).

Витягом з державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження відповідно до статтей 126, 133, 135 Сімейного кодексу України № 9 від 14 лютого 2020 року , виданого Дружківським міським відділом ДРАЦС Східного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Харків), підтверджено реєстрацію актового запису № 91 від 19 листопада 1939 року , складеного виконавчим комітетом Райської селищної ради м. Дружківка Донецької області - батьком ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 є ОСОБА_4 , матір`ю - ОСОБА_5 (а.с.16)

Актовим записом № 4 від 08 лютого 1962 року, зробленого Райським міським РАЦС м. Дружківка свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 підтверджено, що матір`ю ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 є ОСОБА_9 (а.с.9).

Згідно витягу з державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища № 4 від 14 лютого 2020 року, виданого Дружківським міським відділом ДРАЦС Східного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Харків), зареєстровано шлюб за актовим записом № 15 від 01 травня 1961 року, відповідно до якого ОСОБА_7 отримала прізвище " ОСОБА_10 "(а.с.17).

Відповідно до актового запису № 288 від 19 липня 1979 року свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_3 , зробленого міським відділом РАЦС м. Дружківка, ОСОБА_8 зареєструвала шлюб з ОСОБА_11 та отримала прізвище " ОСОБА_12 " (а.с. 10).

Згідно актового запису № 242 від 20 травня 1986 року свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_4 , зробленого міським відділом РАЦС Донецької області у м. Дружківка, ОСОБА_13 зареєструвала шлюб з ОСОБА_14 та отримала прізвище " ОСОБА_15 " (а.с. 11).

Відповідно до актового запису №1103 від 22 грудня 2008 року, зробленого відділом реєстрації актів цивільного стану Дружківського міського управління юстиції Донецької області, свідоцтва про смерть серії НОМЕР_5 , зареєстровано, що ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.13)

Актовим записом №923 від 16 вересня 1999 року, зробленого відділом реєстрації актів громадянського стану м. Дружківка, свідоцтва про смерть серії НОМЕР_6 , зареєстровано , що ОСОБА_9 померла ІНФОРМАЦІЯ_5 (а.с.13).

Постановою Дружківської державної нотаріальної контори №185/02-31 від 18.02.2020 року ОСОБА_1 було відмовлено в реєстрації її спадкового права в зв`язку з тим, що не встановлений факт родинних відносин між заявником та спадкодавцем (а.с.19).

Судом встановлено, що відповідно до довідки щодо надання інформації № 306/02-14 від 02.04.2020 року, наданою Східним міжрегіональним управлінням міністерства юстиції (м. Харків), спадкоємців після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_6 крім заявника, не має.

Отже, як вибачається із наданих документів ОСОБА_1 є племінницею ОСОБА_2 .

Приписами п.1ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожен при вирішенні питання щодо його цивільних прав та обов`язків … має право на справедливий і відкритий розгляд упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Так, Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 та статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його прав і обов`язків цивільного характеру (п.36 рішення ЄСПЛ від 21.02.1975 року у справі «Голден проти Сполученого королівства») та кожен має право на ефективний засіб юридичного захисту (ст.13 Конвенції).

Зокрема, у п.33 рішення ЄСПЛ від 19.02.2009 року у справі "Христов проти України" суд зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване ч.1 ст.6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав.

Отже, в своїй сукупності проаналізувавши відповідне законодавство, що регулює сферу суспільних відносин, з урахуванням наявних доказів по справі та подальшого належного виконання судового рішення, враховуючи також визнання заінтересованою особою заявлених вимог, з урахуванням принципу юридичної визначеності суд, вважає, що заява є законною та обґрунтованою, та підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 10,15,30,62,203,234,235,256,273 ЦПК України, ст. 1220,1223,1258,1265 ЦК України, постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд

В И Р І Ш И В :

заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа Дружківська державна нотаріальна контора про встановлення факту родинних відносин - задовольнити.

Встановити факт родинних відносин між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , а саме, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 є племінницею ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення , якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Донецького апеляційного суду через Дружківський міський суд Донецької області. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення складено в нарадчій кімнаті 30 квітня 2020 року.

Суддя: А.Л.Гонтар