Провадження № 2/201/902/2020
УХВАЛА

Іменем України

28 квітня 2020 року м. Дніпро

Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська у складі: головуючого судді - Наумової О.С., за участю секретаря судового засідання - Кисельової В.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Дніпрі цивільну справу за позовом Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

ВСТАНОВИВ:

27 листопада 2019 року АТ КБ «Приватбанк» звернулося до суду з позовом про стягнення заборгованості до відповідача ОСОБА_1

12 грудня 2019 року отримана довідка про реєстрацію місця проживання відповідача, з якої встановлено, що відповідач ОСОБА_1 помер, актовий запис № 2515 від 17.12.2018р.

15 січня 2020 року від ГТУЮ у Дніпропетровській області ВДРАЦС Управління державної реєстрації надійшов актовий запис про смерть № 2515 від 17.12.2018р. на ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , складений по Чечелівському району у м. Дніпрі ВДРАЦС (помер ІНФОРМАЦІЯ_2 ).

Ухвалою від 24 лютого 2020 року витребувано у Першої дніпровської державної нотаріальної контори відомості щодо того, чи заводилася спадкова справа після смерті ОСОБА_1 , у зв`язку із чим зупинене провадження по справі для з`ясування кола осіб, які звернулися із заявою про отримання спадщини, та осіб, яким видано свідоцтво про право на спадщину, про наявне спадкове майно, його вартість.

17 березня 2020 року надійшло повідомлення Першої дніпровської державної нотаріальної контори, що спадкова справа після смерті ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не заводилась.

Ухвалою від 17 березня 2020 року провадження по справі поновлене.

Позивач просить стягнути з відповідача ОСОБА_1 заборгованість відповідно до укладеного кредитного договору № б/н від 28.08.2017р. у розмірі 16918,64 грн., в зв`язку з неналежним виконанням відповідачем своїх обов`язків за укладеним кредитним договором.

Згідно з ч. 4 ст. 25 ЦК України цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті.

Таким чином встановлено, що позивач звернувся до суду з позовною заявою до відповідача, який на час звернення позивача до суду вже помер.

У своїй постанові від 16.05.2018р. по справі № 183/4229/14 Верховний Суд зазначив, що ЦПК України не містить норм, які б передбачали здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі.

Отже ЦПК України визначає порядок процесуального правонаступництва лише у тих справах, де сторона учасник процесу, вибула з певних причин, у тому числі й у зв`язку зі смертю після відкриття провадження у справі. У позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі. Отже процесуальне правонаступництво тісно пов`язане з матеріальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому не залежно від підстав матеріального правонаступництва, процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні.

Таким чином суд приходить до обґрунтованого висновку, що процесуальне правонаступництво у разі смерті фізичної особи в порядку ст. 55 ЦПК України можливо лише шляхом залучення правонаступника померлої сторони за умови, що смерть фізичної особи настала після звернення позивача до суду та відкриття провадження у справі, адже залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам цивільного судочинства, тим більше, що із позовної заяви вбачається, що позивач здійснював нарахування суми заборгованості по сплаті кредиту і за період після смерті позичальника.

Разом з тим суд враховує, що залучення судом правонаступників відповідача, який помер ще до звернення позивача до суду, потребує зміни підстав та предмету позову, оскільки вимоги боржника за кредитним договором і вимоги до спадкоємців боржника мають різні матеріально-правові підстави, що в свою чергу порушує принцип диспозитивності цивільного процесу, а також суперечить положення ст. 49 ЦПК України, щодо неможливості одночасної зміни і підстав і предмету позову.

Відповідно до повідомлення Першої дніпровської державної нотаріальної контори встановлено, що після смерті ОСОБА_1 , який померІНФОРМАЦІЯ_3 , спадкова справа не заводилась.

Так нормами п. 7 ч. 1 ст. 255 ЦПК України визначено, що суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які були однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

Разом з тим спірні правовідносини щодо кредитних зобов`язань допускають правонаступництво. Законодавець зберігає за кредитором право вимоги у разі смерті боржника.

Загальні правила пред`явлення кредитором спадкодавця вимог до спадкоємців визначається нормами ст. 1281 ЦК України

Однак, як вже зазначалося вище залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам цивільного судочинства, порушення яких є недопустимим.

Справа розглядалась без участі сторін. При поданні позову, представник позивача Гребенюк О.С. (діє на підставі довіреності від 31.01.2019р. - а.с. 28) зазначив, що не заперечує проти розгляду справи за відсутності представника позивача.

Жодних клопотань представники позивача про заміну відповідача на його правонаступника не заявили, у т.ч. після заявлення клопотання про їх встановлення (а.с. 62 - 63).

Чинним законодавством України не передбачено судового вирішення спору з особою, яка на час звернення до суду померла та правоздатність якої відповідно до вимог ст. 25 ЦК України припинено, та в силу вказаного вище не могла бути стороною по справі, а тому провадження у справі підлягає закриттю з підстав, передбачених п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України (справа не підлягає розгляду у порядку цивільного судочинства).

Аналогічна правова позиція з приводу необхідності закриття провадження у справах за позовами, які пред`явленні до осіб, що померли на момент пред`явлення позовів, висловлена Верховним судом у постановах від 16.05.2018р., у справі №183/4229/14-ц, 07.03.2018р. у справі №320/13096/13-ц, 14.02.2018р. у справі №310/10284/15 та 16.01.2018р. у справі №654/3928/15.

Відповідно до ч. 2 ст. 255 ЦПК України закриваючи провадження у справі суд постановляє ухвалу, а також вирішує питання про розподіл між сторонами судових витрат, повернення судового збору з державного бюджету.

З матеріалів справи вбачається, що позивач під час звернення до суду сплатив судовий збір у сумі 1921 грн., що підтверджується платіжним дорученням № IHB96B2S81 від 06.11.2019р.

Згідно ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі закриття (припинення) провадження у справі (крім випадків, якщо провадження у справі закрито у зв`язку з відмовою позивача від позову і така відмова визнана судом), у тому числі в апеляційній та касаційній інстанціях.

За вказаних обставин сплачена сума судового збору підлягає поверненню позивачу.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 255, 256 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Провадження у справі за позовом Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, - закрити.

Акціонерному товариству комерційний банк «Приватбанк» (01001 м. Київ вул. Грушевського, 1Д, ) повернути сплачений судовий збір в сумі 1921 (одна тисяча дев`ятсот двадцять одна) грн., відповідно до платіжного доручення IHB96B2S81 від 06.11.2019р.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасники справи, яким ухвала не були вручені у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної копії ухвали.

Відповідно до п. 3 розділу ХІІ Прикінцевих положень ЦПК України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), процесуальні строки, визначені статтею 354 ЦПК України для апеляційного оскарження продовжуються на строк дії такого карантину.

Суддя О.С. Наумова