"24" липня 2020 р. Справа № 363/129/20
УХВАЛА

24 липня 2020 року суддя Вишгородський районний суд Київської області Чірков Г.Є., розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розподіл майна та визнання майна особистою приватною власністю на нерухоме майно,

встановив:

позивач звернувся до суду позовом про розподіл рухомого майна придбаного в шлюбі та визнання майна особистою приватною власністю квартири АДРЕСА_1 . Зазначає, що 25 грудня 2010 року між ним та відповідачкою укладено шлюб. Під час шлюбу ними з відповідачкою придбано вказану квартиру, яку оформлено на відповідачку. В той же час вважає, що спірна квартира є його особистою власністю, оскільки 05 травня 2014 року він продав належну йому квартиру, що знаходиться в АДРЕСА_2 від продажу якої він отримав 690 000 грн. та того ж дня було сплачено 539 635 грн. 63 коп. за придбання квартири АДРЕСА_1 , які він отримав від продажу квартири, яка була його особистою власністю.

В поданій заяві про забезпечення позову позивач просить накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 .

Як передбачено ч. 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

Згідно п. 1, 2 ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб. Забороною вчиняти певні дії.

Відповідно до ч. 7 ст. 153 ЦПК України в ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову і підстави його обрання та вирішує питання зустрічного забезпечення. Суд може також зазначити порядок виконання ухвали про забезпечення позову.

Встановлено, що згідно з інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 21 липня 2020 року власником квартири АДРЕСА_3 є ОСОБА_2 .

Згідно роз`яснень даних в п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Вирішуючи дану заяву, суд бере до уваги характер спірних правовідносин, доводи та обґрунтування позову, подані докази та виходить з висунутих у цій справі позовних вимог, оскільки невжиття таких заходів може призвести до істотного ускладнення чи унеможливлення виконання рішення суду або ефективного захисту, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду, що є підставою до забезпечення позову шляхом арешту спірної квартир та заборони нею розпоряджатися в будь-який спосіб.

При цьому, обраний позивачем вид забезпечення позову не призведе до невиправданого обмеження майнових прав відповідача, оскільки на час розгляду справи в суді обмежується лише можливість розпоряджатися спірним майном.

Заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективного виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Вказані заходи є співмірними із заявленими позовними вимогами, й суд з метою виконання вимог ст. 149 ЦПК України може вжити заходи для такого, оскільки їх не застосування в разі вчинення такого правочину може істотно ускладнити й унеможливити виконання можливого рішення суду, і такий захід є необхідним для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених прав попереднього власника майна на час розгляду справи в суді.

Матеріали справи не містять дані про можливе заподіяння збитків при застосуванні заходів забезпечення позову, а тому підстав для застосування зустрічного забезпечення судом не встановлено.

Доводи заяви позивача про це є слушними й обґрунтованими.

Крім того, підстав для обов`язкового застосування зустрічного забезпечення в цьому випадку судом згідно ч. 3 ст. 154 ЦПК України також не встановлено.

Таким чином вказана заява підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись статтями 149-154, 260 ЦПК України,

ухвалив:

заяву задовольнити.

Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_3 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 18), яка належить ОСОБА_2 .

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду протягом 15 днів з дня її підписання шляхом подання в зазначений строк апеляційної скарги через Вишгородський районний суд Київської областіз урахуванням п. 3 Розділу ХІІ Прикінцевих положень ЦПК України.

Ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження.

Суддя