Справа № 316/2374/20
Провадження № 2/316/755/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"22" липня 2020 р. м. Енергодар

Суддя Енергодарського міського суду Запорізької області Бульба О.М., вивчивши позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про звернення стягнення на предмет іпотеки,-

ВСТАНОВИВ:

20.07.2020 р. до Енергодарського міського суду Запорізької області, шляхом надіслання поштовою кореспонденцією через відділення поштового зв`язку «Укрпошта», надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна» (далі ТОВ «ОТП Факторинг Україна», позивач) до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , в якій позивач просить суд: звернути стягнення на предмет іпотеки трикімнатну квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 71,1 кв.м., яка належить на праві спільної сумісної власності ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , в рахунок погашення загальної заборгованості ОСОБА_4 перед ТОВ «ОТП Факторинг Україна» за Кредитним договором №CNL-200/480/2007 від 02.07.2007 в розмірі 218628,39 грн., за Кредитним договором №CNL-206/037/2008 від 25.06.2008 в розмірі 185788,76 грн., застосувавши спосіб реалізації предмету іпотеки шляхом проведення прилюдних торгів за початковою ціною за початковою ціною не нижче вартості предмету іпотеки визначеної внаслідок проведення незалежної оцінки майна.

Вивчивши позовну заяву та додані до неї матеріали, вважаю, що поданий позов не може бути прийнятий до провадження та підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення недоліків, виходячи з наступних підстав.

Відповідно до пункту 3 частини 3 статті 175 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), позовна заява повинна містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Згідно положень частини 1 статті 176 ЦПК України, ціна позову визначається: у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку (п.1); у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна (п.2); у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості (п.9).

Зміст заявленої позивачем вимоги позову про звернення стягнення на майно, ґрунтується на наявності грошових вимог позивача до відповідачів на підставі окремих договорів.

Відповідно до правового висновку викладеного у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 12.09.2018 р. у справі №922/3655/16, майновий позов (позовна заява майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну, а категорію майнових спорів складають, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми його використання. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Таким чином, наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову, проте стороною позивача в порушення зазначеного п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України, ціна позову визначена не була.

Враховуючи вищенаведене, позовні вимоги про звернення стягнення на іпотечне майно мають вартісну оцінку, а отже носять майновий характер, у зв`язку з чим, розмір ставок судового збору за подання такого позову визначається за вимогами статті 4 Закону України «Про судовий збір», виходячи з розміру грошових вимог позивача на задоволення яких спрямовано позов, на що у своєму правовому висновку зазначено Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 26.02.2019 р. по справі №907/9/17.

Відповідно до положень ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою встановлюється у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст.7 Закону України «Про Державний бюджет на 2020 рік», у 2020 році установлено прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2020 р. у розмірі 2102 грн.

Отже, враховуючи зазначене вище, а також положення ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», ст.7 Закону України «Про Державний бюджет на 2020 рік», судовий збір за звернення до суду з позовною заявою про звернення стягнення на предмет іпотеки, залежить від ціни позову яку визначає позивач та становитиме розмір не менше 2102 грн. та не більше 735700 грн.

Разом з цим, сторона позивача зазначає на сплату судового збору в розмірі 2102 грн. як за вимогою позову немайнового характеру з посиланням на п.2 ч.6 Постанови Пленуму ВССУ від 30.03.2012 р. №5 «Про практику застосування судами законодавства при вирішенні спорів, які виникають із кредитних правовідносин», що враховуючи вищенаведене є помилковим висновком позивача.

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Також, крім того, що стороною позивача не визначено ціну позову, до матеріалів позовної заяви не надано і документу який підтверджує сплату судового збору, і у розмірі зазначеному позивачем, додатки до позовної заяви зазначені стороною позивача, також не містять посилання на надання до позовної заяви такого документу.

Згідно п.8 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Суд звертає увагу і на те, що у змісті позовної заяви, сторона позивача посилається на рішення Жовтневого районного суду м.Запоріжжя від 31.05.2010 р. у справі №2-1357/10 на задоволення позовних вимог ТОВ «ОТП Факторинг Україна» про стягнення з ОСОБА_4 заборгованості за Кредитним договором у розмірі 218628,39 грн. та на рішення Жовтневого районного суду м.Запоріжжя від 31.05.2010 р. у справі №2-1344/10 про задоволення позовних вимог ТОВ «ОТП Факторинг Україна» про стягнення з ОСОБА_4 заборгованості за Кредитним договором у загальному розмірі 185788,76 грн. розмірі 218628,39 грн., ухвалених по Кредитних договорах в рахунок погашення заборгованості за якими позивачем заявлено вимогу у даному позові про звернення стягнення на предмет іпотеки, проте самих рішень суду до матеріалів позову не надає.

Відповідно до ч.5 ст.177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до положень ч.1 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи зазначене, суд вважає необхідним залишити без руху дану позовну заяву, надавши позивачу строк, який не може перевищувати 10 (десяти) днів з дня отримання даної ухвали, для усунення недоліків встановлених даною ухвалою.

Відповідно до ч.3 ст.185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 4, 10, 11, 13, 177, 185, 258-260, 353 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про звернення стягнення на предмет іпотеки - залишити без руху.

Надати позивачу десятиденний строк з дня отримання копії даної ухвали, для усунення недоліків визначених в мотивувальній частині ухвали.

Роз`яснити, що якщо у визначений строк недоліки не будуть усунені, позовна заява на підставі ч.3 ст.185 ЦПК України буде вважаться неподаною та повернута позивачу.

Копію ухвали направити позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту постановлення та оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя / О. М. Бульба