Провадження №22-ц/812/841/20
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 травня 2020 року м. Миколаїв

Справа № 477/6/17

Миколаївський апеляційний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді - Шаманської Н.О.,

суддів: Данилової О.О., Коломієць В.В.

із секретарем судового засідання - Богуславською О.М.,

переглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного провадження, без повідомлення учасників справи, цивільну справу

за позовом

Акціонерного товариства «Миколаївобленерго»

до

ОСОБА_1

про стягнення боргу

за апеляційною скаргою

ОСОБА_1

на рішення Жовтневого районного суду Миколаївської області, ухвалене суддею Козаченком Р.В. 4 березня 2020 року в приміщенні цього ж суду, дата складення повного тексту рішення не зазначена,

у с т а н о в и в:

У січні 2017 року ПАТ «Миколаївобленерго» звернулось з позовом до ОСОБА_1 про стягнення боргу за необліковану електроенергію.

В обґрунтування позовних вимог зазначало, що ОСОБА_1 є споживачем електричної енергії, яку постачає ПАТ «Миколаївобленерго», але особовий рахунок по АДРЕСА_1 відкритий на ім`я ОСОБА_2 - матері відповідача.

19 травня 2016 року при проведенні перевірки представниками ПАТ «Миколаївобленерго» у помешканні відповідача було виявлено самовільне підключення електроустановок до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника, відкритою електропроводкою з порушенням схеми обліку, яку неможливо виявити під час контрольного огляду, що є порушенням п.п. 42, 48 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою КМУ №1357 від 26 липня 1999 року (далі ПКЕЕн). Це порушення було зафіксовано в акті про порушення № М9297.

За виявленим фактом, згідно з п. 53 ПКЕЕн і Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року №562 (далі - Методика), позивачем була розрахована загальна сума завданих йому збитків, яка склала 20696 грн.

55 коп. Відповідач добровільно завдані збитки не відшкодував.

Посилаючись на викладене, уточнюючи позовну вимогу, АТ «Миколаївобленерго» просило стягнути з ОСОБА_1 заборгованість у сумі 20706 грн. 21 коп.

Рішенням Жовтневого районного суду Миколаївської області від 4 березня 2020 року позов задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ «Миколаївобленерго» 20706 грн. 21 коп. Розподілено судові витрати.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, невідповідність висновків суду обставинам справи, просив рішення скасувати та постановити нове, яким відмовити у задоволенні позову.

Апеляційна скарга мотивована тим, що суд першої інстанції не дав належної оцінки тим обставинам, що він не укладав договір про надання послуг з постачання електроенергії з АТ «Миколаївобленерго», в житловому будинку по АДРЕСА_1 не проживає. Також посилався на те, що метод розрахунку заборгованості суперечить Методиці визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕн. На думку відповідача розрахунок мав проводиться відповідно до п. 2.7 Методики.

У відзиві на апеляційну скаргу АТ «Миколаївобленерго» посилаючись на безпідставність доводів апеляційної скарги просило залишити її без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Відзив мотивований тим, що відповідач є власником житлового будинку, а тому як власник будинку вправі вимагати дотримання ПКЕЕН від інших мешканців будинку та нести відповідальність за порушення ПКЕЕн. Що стосується методу розрахунку електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕн, то він цілком відповідає пункту 3.3. Методики, а посилання відповідача на пункт 2.7 Методики не може бути застосовано до спірних правовідносин, оскільки , цей пункт поширюється на всіх юридичних осіб та фізичних осіб (крім населення).

Відповідно до ч. 1 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Отже справа розглядалась судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність та обґрунтованість судового рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Правовідносини у сфері постачання та споживання електроенергії регулюються статтею 714 ЦК України, Законом «Про електроенергетику», Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України № 1357 від 6 липня 1999 року (надалі - ПКЕЕН), Порядком визначення розміру і відшкодування збитків, завданих електропостачальнику внаслідок розкрадання електричної енергії, затвердженим постановою Кабінету міністрів України № 122 від 8 лютого 2006 року, Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕ № 562 від 4 травня 2006 року (далі - Методика).

Відповідно до частини 1 статті 26 Закону «Про електроенергетику» споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником.

Споживач енергії зобов`язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії.

Відповідно до частини 2 статті 27 Закону «Про електроенергетику» правопорушеннями в електроенергетиці є: крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; пошкодження приладів обліку; розкомплектування та пошкодження об`єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об`єктів; створення перешкод у здійсненні державного енергетичного нагляду та у виконанні робіт, пов`язаних з обслуговуванням об`єктів електроенергетики; порушення правил охорони електричних мереж; порушення правил користування енергією; насильницькі дії, які перешкоджають оперативному персоналу та посадовим особам об`єктів електроенергетики виконувати свої службові обов`язки; незабезпечення енергією споживачів, що не допускають порушень своїх обов`язків перед енергопостачальниками.

Згідно з пунктом 48 ПКЕЕН споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію; порушення правил користування електричною енергією; ухилення або несвоєчасне виконання рішень та приписів Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження приладу обліку; розукомплектування та пошкодження об`єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об`єктів; насильницькі дії, що перешкоджають посадовим особам енергопостачальника виконувати свої службові обов`язки.

Пунктом 53 ПКЕЕН визначено, що в разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження.

Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.

Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів.

Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність споживача до порушення цих Правил.

У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та Методики.

У разі відмови побутового споживача від сплати вартості необлікованої електричної енергії енергопостачальник звертається з позовом до суду.

Судом першої інстанції встановлено, що між АТ «Миколаївобленерго» та ОСОБА_2 було укладено договір про користування електричною енергією за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом відкриття особового рахунку № НОМЕР_1 та подальшим постачанням електроенергії до будинку.

Будинок належав на праві власності в рівних частках їй та її синам ОСОБА_1 та ОСОБА_3

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 померла, а ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_3 .

Спадщину після їх смерті прийняв ОСОБА_1

5 травня 2018 року Вітовською нотаріальною конторою Миколаївської області на його ім`я були оформлені свідоцтва про право на спадщину за законом.

З часу прийняття спадщини відповідач є одноособовим власником будинку по АДРЕСА_1 .

В той же час він до постачальника електроенергії за переоформленням договору не звертався, хоча продовжив нею користуватися.

Відповідно до п. З ПКЕЕН споживання електричної енергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією між побутовим споживачем і електропостачальником, що розробляється енергопостачальником згідно з Типовим договором про користування електричною енергією (додаток 1) і укладається на три роки.

Для укладення договору побутовий споживач звертається до електропостачальника з письмовою заявою та пред`являє наступні оригінали, документів: паспорта; реєстраційного номера облікової картки платника податків (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовилися від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків, - паспорта з відміткою відповідного контролюючого органу); документа, що підтверджує право власності чи користування на об`єкт споживача або права власності чи користування на земельну ділянку (на період будівництва об`єкта споживача).

А відтак обов`язок щодо укладення договору про користування електричною енергією в повній мірі покладений на споживача електричної енергії.

З матеріалів справи вбачається, що після смерті матері, з 2010 року, відповідач не звертався з заявою до позивача щодо укладення вказаного вище договору.

Натомість, у відповідності до положень ст. 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки.

Враховуючи положення цивільного законодавства відносини між позивачем, який постачав електричну енергію, та відповідачем, який зобов`язався оплачувати спожиту електричну енергію, є договірними та регулюються нормами зобов`язального права.

Отже, на електроустановки відповідача відбувалася безперебійне постачання електроенергії з боку електропостачальника. Про постійне споживання електричної енергії свідчила зміна показів приладу обліку у споживача, що підтверджується витягом з особового рахунку споживача.

Таким чином, виконання сторонами істотних умов договору слід вважати фактичним укладенням договору на умовах ст. ст. 202, 203, 205 ЦК України та ПКЕЕН.

З огляду на викладе, посилання відповідача на відсутність договору про постачання електричної енергії, не може бути підставою для звільнення відповідача від відповідальності, передбаченої п. 48 ПКЕЕн.

Положеннями ч. 4 ст. 26 Закону України «Про електроенергетику», що діяв на момент виникнення спірних правовідносин, визначено, що споживач несе відповідальність згідно із законодавством за порушення умов договору та Правил користування електричною енергією, що затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п. 37 ПКЕЕН енергопостачальник має право перевіряти справність засобів обліку, знімати покази відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок побутових споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами обліку.

Положеннями п. 53 ПКЕЕН визначено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт.

19 травня 2016 представниками АТ «Миколаїобленерго» при проведенні технічної перевірки електроустановок Відповідача було виявлено порушення п.42 ПКЕЕН, а саме: «Самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника, схованою електропроводкою, з порушення схеми обліку поза приладом обліку, яке неможливо виявити під час проведення контрольного огляду приладу обліку».

За фактом даного порушення було складено Акт про порушення ПКЕЕН від 19 травня 2016 № М 9297, який підписали представники позивача ( а.с.5), у складі двох осіб та відповідач без жодних зауважень та заперечень.

У відповідності до вимог п.53 ПКЕЕН Акт був розглянутий комісією з розгляду актів (далі - Комісія), яка була проведена за участю відповідача. Комісією було прийнято рішення, яке оформлено протоколом від 20 травня 2016 №1455 ( а.с. 9), в якому зазначена інформація про причетність Ввдповідача до порушення ПКЕЕН, в результаті якого відповідачем було реально спожито, але не враховано приладом обліку та не сплачено, обсяг електричної енергії в сумі 20706 грн. 21 коп.

Розрахунок здійснений відповідно до положень п.п. 3.3 та 3.5 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України (НКРЕ) від 4 травня 2006 № 562 (далі - Методика), яка діяла на момент виникнення спірних правовідносин, за три роки, з 19 травня 2013 року по 19 травня 2016 року.

За таких обставин, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про наявність підстав для покладення на відповідача відповідальності за порушення ПКЕЕн, відповідно до розрахунку здійсненного відповідно до положень пп. 3.3. та 3.5 Методики , а саме у розмірі 20706 грн. 21 коп.

Посилання відповідача на пункти Правил користування електричної енергії, затверджених постановою Національною комісією з питань регулювання електроенергетики України від 31.07.1996 № 28 (далі - ПКЕЕ), є необґрунтованими, оскільки відповідно до п. 1.1. ПКЕЕ, ці Правила регулюють взаємовідносини, які виникають в процесі продажу і купівлі електричної енергії між виробниками або постачальниками електричної енергії та споживачами (на роздрібному ринку електричної енергії). Дія цих Правил поширюється на всіх юридичних осіб та фізичних осіб (крім населення). Норми розділів «Загальні положення», «Межі балансової належності та експлуатаційної відповідальності сторін» та «Особливості постачання електричної енергії для населених пунктів» поширюються на всіх споживачів без винятку.

Посилання відповідача на необхідність застосування п. 2.7 Методики та формулу 2.10 , колегія суддів також вважає помилковими, відповідно до п. 1.1. Методики, вона встановлює порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затверджених постановою Національною комісією з питань регулювання електроенергетики України від 31.07.1996 № 28, або Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 за № 1357.

Пункт 2 Методики визначає обсяг та вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричної енергії (ПКЕЕ), тобто поширюється на всіх юридичних осіб та фізичних осіб (крім населення).

В свою чергу, п. 3 Методики визначає обсяг та вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричної енергії для населення (ПКЕЕН).

Відповідно до п. 3.1. Методики її положення застосовуються на підставі акту про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та у разі виявлення порушення ПКЕЕН, зокрема, самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника (підпункт 6).

Пунктом 3.3 Методики визначено, що розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється: за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості недооблікованої електричної енергії; за кількістю днів відповідно до виду порушення та можливістю його виявлення.

Враховуючи зміст акту вбачається, що самовільне підключення було здійснене до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника, схованою електропроводкою, з порушенням схеми обліку поза засобом обліку електричної енергії, яке неможливо було виявити при здійсненні представникам енергопостачальника контрольного огляду приладу обліку.

Пункт 2 ПКЕЕН дає визначення, що контрольний огляд вузла обліку - це візуальне обстеження цілісності вузла обліку, цілісності пломб, відбитків тавр та індикаторів дії впливу постійного (змінного) магнітного, електричного та/або електромагнітного полів, установлених на ньому відповідно до акту про пломбування, зняття показів засобу обліку та виявлення самовільних підключень поза засобом обліку, виявити які представники електропостачальника мають можливість без використання спеціальних технічних засобів або часткового демонтажу будівельних та/або оздоблювальних конструкцій.

Враховуючи, що місце самовільного підключення було сховано, його неможливо було виявити під час здійснення контрольного огляду без застосування спеціальних пристроїв, тому застосуванню підлягає положення абз. 2 пп. а) п. 3.3. Методики, відповідно до якого розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється за кількістю днів - з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію чи набуття права власності на об`єкт, але не більше ніж за три роки, якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості.

З урахуванням викладеного, розрахунок вартості електричної енергії необлікованої внаслідок порушення відповідачем ПКЕЕН, був здійснений згідно з положеннями п. 3.5. Методики, відповідно до якого у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 3.1. Методики у разі виявлення випадків фіксації індикаторами впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, та порушень, зазначених у підпунктах 5, 6 п. 3.1. Методики, добовий обсяг споживання електричної енергії XV доб.с.п. (кВт.год) через проводи якими здійснене самовільне підключення або підключення поза приладом обліку визначається за формулою 2.1) Методики. Розрахунок проведений з три календарних роки, тому як остання технічна перевірка електроустановок споживача проводилась 2 червня 2011 року.

Таким чином, розрахунок по Акту цілком відповідає вимогам Методики, а тому підстав для зміни вартості недооблікованої електричної енергії внаслідок порушення ПКЕЕН, колегія суддів не вбачає.

Відсутні підстави вважати, що при складанні акту про порушення від 19 травня 2016 року представниками позивача були допущені порушення вимог ПКЕЕн та Методики, оскільки акт в повному обсязі відповідає вимогам п. 53 ПКЕЕн та Методики, а «дописи між строками» є формулюванням суті порушень, виявлених при перевірці, яке у зв`язку із браком місця виявилось не можливим вписати належним чином.

За таких обставин, колегія суддів не вбачає підстав для скасування судового рішення

Керуючись ст.. ст.. 367, 375, 381, 382 ЦПК України , суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Жовтневого районного суду Миколаївської області від 4 березня 2020 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення, з підстав, передбачених ст. 389 ЦПК України.

Головуючий Н.О. Шаманська

Судді: О.О. Данилова

В.В. Коломієць

Повний текст постанови складено 25 травня 2020 року