Справа № 278/2649/18 Провадження №2-п/278/2/20
У Х В А Л А

Іменем України

28 січня 2020 року суддя Житомирського районного суду Житомирської області Зубчук І.В. розглянувши в м.Житомирі заяву представника відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про поновлення пропущеного строку для подачі заяви про перегляд заочного рішення Житомирського районного суду Житомирської області від 19 червня 2019 року по цивільній справі за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про стягнення грошових коштів за договором на надання послуг з відчуження нерухомого майна, -

В С Т А Н О В И В :

27 січня 2020 року представник відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_2 подав до суду заяву про поновлення пропущеного строку для подачі заяви про перегляд заочного рішення Житомирського районного суду Житомирської області від 19 червня 2019 року по цивільній справі за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про стягнення грошових коштів за договором на надання послуг з відчуження нерухомого майна.

В обґрунтування заяви заявник зазначає, що 19 червня 2019 року Житомирським районним судом Житомирської області ухвалено заочне рішення, яким стягнуто з ОСОБА_1 на користь фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 заборгованість за договором на надання послуг з відчуження нерухомого майна від 26 квітня 2018 року станом на 03 вересня 2018 року в сумі 26000 гривень 00 копійок, в тому числі: 13000 гривень 00 копійок сума несплаченої винагороди, 13000 гривень 00 копійок сума нарахованого штрафу та сплачений судовий збір в сумі 704 гривні 80 копійок та 700 гривень витрат на правничу допомогу пов`язану із розглядом справи в суді, про яке ОСОБА_1 дізналася 14 січня 2020 року у відділенні Пенсійного фонду під час з`ясування підстав утримання з її пенсії коштів. Цього ж дня ОСОБА_1 ознайомилашись та отримала копію рішення суду.

Заявник також зазначає, що під час розгляду справи в судових засіданнях ОСОБА_1 участі не брала, виклики в судові засідання не отримувала, внаслідок чого була позбавлена можливості подати заперечення на позов та докази, а з оскаржуваним рішенням ознайомився лише 14 січня 2020 року, внаслідок чого через пропуск строку на подання заяви була обмежена у доступі у зверненні до суду за захистом своїх прав, тому просить суд визнати причини пропуску строку на подання заяви про перегляд заочного рішення поважними, а строк для подання заяви про перегляд заочного рішення поновити.

Дослідивши заяву та додані до неї матеріали, матеріали цивільної справи №278/2649/18, приходжу до таких висновків.

Відповідно до ст.284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Згідно з ч.1 ст.288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто заочне рішення підлягає скасуванню за наявності одночасно двох умов:

1) якщо судом буде встановлено, що відповідач, тобто заявник, не з`явився у судове засідання, а також не подав відзив на позовну заяву та не повідомив про причини неявки з поважних причин;

2) докази, на які посилається відповідач (заявник у цьому провадженні) мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Розглядаючи першу умову для скасування заочного рішення, судом встановлено, що ОСОБА_1 повідомлялася про дати розгляду справи, їй надсилалася позовна заява разом з доданими до неї документами конвертом з рекомендованим повідомленням, який остання отримала власноручно 02 жовтня 2018 року (а.с.26), а судові повістки в судові засідання на 06 грудня 2018 року, 25 січня 2019 року та 19 червня 2019 року ОСОБА_1 отримала особисто, що підтверджується рекомендованими повідомленнями (а.с.30, 34, 49), а копію заочного рішення суду від 19 червня 2019 року було вручено відповідачу особисто 16 липня 2019 року, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення зі штампом відділення поштового зв`язку у с.Барашівка, що зберігається у матеріалах справи №278/2649/18 (а.с.57), а заяву про поновлення пропущеного строку на подання заяви про перегляд заочного рішення заявником подано 27 січня 2020 року, тобто за пропуском тридцяти днів з дня вручення ОСОБА_1 заочного рішення суду.

Суд звертає увагу, що несвоєчасне отримання копії судового рішення саме по собі не може бути визнано поважною причиною пропуску строку. Визнати поважною причиною можливо лише в сукупності з іншими обставинами, обумовленими поважністю, з огляду на які цей строк було пропущено.

Отже, ОСОБА_1 пропустила встановлений законом строк на подання заяви про перегляд заочного рішення, не вказала поважних причин пропуску строку звернення і не надала доказів на підтвердження цього, а тому підстав для поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення немає.

Щодо другої умови для скасування заочного рішення, то суд зазначає, що вона також відсутня, оскільки заявник не посилається на докази, що мають істотне значення для правильного вирішення справи і не надає їх суду.

Також суд зазначає, що рішення суду винесено 19 червня 2019 року, а представник ОСОБА_1 зі своєю заявою про скасування заочного рішення звернувся лише 27 січня 2020 року.

Як зазначив ЄСПЛ у своєму рішенні від 29 жовтня 2015 року, що набуло остаточного статусу 29 січня 2016 року, у справі "Устименко проти України" (заява №32053/13, п.п. 46, 47), право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (див. рішення у справі «Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia), заява №52854/99, пп. 51 і 52, ECHR 2003-Х).

Якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. Хоча саме національним судам, перш за все, належить виносити рішення про поновлення строку оскарження, їх свобода розсуду не є необмеженою. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків (див. рішення у справі «Пономарьов проти України» (Ponomaryov v. Ukraine), заява № 3236/03, п. 41, від 3 квітня 2008 року).

З огляду на викладене, приходжу до висновку про необхідність відмови в задоволенні заяви представнику відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення, скасування заочного рішення і призначення справи до розгляду за необґрунтованістю.

Керуючись ст.ст. 126, 127, 284, 287, 353 ЦПК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Відмовити у задоволенні заяви представнику відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про поновлення пропущеного строку для подачі заяви про перегляд заочного рішення Житомирського районного суду Житомирської області від 19 червня 2019 року по цивільній справі за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про стягнення грошових коштів за договором на надання послуг з відчуження нерухомого майна.

Заяву представника відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення у справі за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про стягнення грошових коштів за договором на надання послуг з відчуження нерухомого майна - залишити без розгляду.

Роз`яснити заявнику, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Копію ухвали направити учасникам справи.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя: І.В.Зубчук