_________________________________________________________________________________________________________________________
Провадження № 2/947/1071/20
УХВАЛА

31.01.2020 року

Київський районний суд м. Одеси в складі:

головуючого - судді Калініченко Л.В.

за участю секретаря - Кирикової О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження в м. Одесі заяву третьої особи ОСОБА_1 про відвід головуючому по справі - судді Калініченко Любові Василівні подану по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_2 до Казенного підприємства «Морська пошуково-рятувальна служба», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Професійна спілка працівників Морської пошуково-рятувальної служби, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - заступник директора з операційної діяльності Казенного підприємства «Морська пошуково-рятувальна служба» ОСОБА_1, про визнання незаконним та скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі та виплату середньомісячного заробітку за час вимушеного прогулу,

ВСТАНОВИВ:

Позивач - ОСОБА_2 22 листопада 2019 року звернувся до Київського районного суду міста Одеси з позовом, який під час розгляду справи уточнив та згідно з останньою редакцією позову від 13 грудня 2019 року за вх. №63510, до Казенного підприємства «Морська пошуково-рятувальна служба», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Професійна спілка працівників Морської пошуково-рятувальної служби, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - заступник директора з операційної діяльності Казенного підприємства «Морська пошуково-рятувальна служба» ОСОБА_1, про визнання незаконним та скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі та виплату середньомісячного заробітку за час вимушеного прогулу, просить суд:

- наказ Казенного підприємства «Морська пошуково-рятувальна служба» від 06 листопада 2019 року за № 752-к визнати незаконним та скасувати;

- поновити ОСОБА_2 на посаді психолога служби охорони праці Казенного підприємства «Морська пошуково-рятувальна служба»;

- стягнути з Казенного підприємства «Морська пошуково-рятувальна служба» на користь ОСОБА_2 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 06 листопада 2019 по момент поновлення.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, цивільну справу за вказаною позовною заявою було розподілено судді Калініченко Л.В.

Статтею 19 ЦПК України передбачено, що суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами.

Цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку зокрема позовного провадження (загального або спрощеного).

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду зокрема справ, що виникають з трудових відносин.

Відповідно до ст. 274 ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи зокрема, що виникають з трудових відносин.

З урахуванням чітко визначеного законодавством порядку розгляду справи, що виникають з трудових відносин, лише за правилами спрощеного позовного провадження, ухвалою судді Київського районного суду міста Одеси від 29.11.2019 року було прийнято вказану позовну заяву до розгляду, відкрито провадження по справі в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників процесу та призначено дату, час і місце проведення судового засідання на 24 грудня 2019 року.

13 грудня 2019 року до суду надійшла уточнена позовна заява, в якій позивач здійснив уточнення складу учасників процесу, а саме додатково залучено в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - ОСОБА_1 , як заступника директора з операційної діяльності Казенного підприємства «Морська пошуково-рятувальна служба».

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 49 ЦПК України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Частиною 5 статті 49 ЦПК України передбачено, що у разі подання будь-якої заяви, передбаченої пунктом 2 частини другої та частинами третьою і четвертою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у рішенні суду.

Так, в судовому засіданні 24.12.2019 року судом було перевірено надану уточнену позовну заяву позивача на додержання вимог ст. 49, 175, 177 ЦПК України, встановлено її відповідність, за наслідком чого було прийнято її до розгляду.

Також щодо судового засідання призначеного на 24.12.2019 року, суд зазначає, що тієї ж дати до суду надійшли клопотання від представника відповідача Казенного підприємства «Морська пошуково-рятувальна служба», та представника третьої особи - Професійної спілки працівників Морської пошуково-рятувальної служби про відкладення судового засідання.

За наслідком вищевикладеного, прийнятих уточнень до позову та наявних клопотань про відкладення судового засідання, задля сповіщення третьої особи ОСОБА_1 про дату, час і місце проведення судового засідання, останнє було відкладено на 17.01.2020 року о 11 годині 00 хвилин.

03 січня 2020 року до суду надійшли письмові пояснення від Професійної спілки працівників Морської пошуково-рятувальної служби стосовно позову, з наданням додаткових доказів.

17 січня 2020 року до суду надійшли письмові пояснення представника відповідача Казенного підприємства «Морська пошуково-рятувальна служба» стосовно позову.

Крім вказаних письмових пояснень відповідача по справі, до судового засідання призначеного на 17.01.2020 року, надійшли до суду наступні заяви.

Так, 16 січня 2020 року до суду надійшов від третьої особи - ОСОБА_1 відзив на позовну заяву, за вх. №1683, однак, яка за змістом і вимогами є заявою про відвід судді Калініченко Л.В., оскільки існують обставини, що виникають сумніви в неупередженості або об`єктивності судді.

17 січня 2020 року до суду надійшла від третьої особи - ОСОБА_1 заява про відвід судді Калініченко Л.В., за вх. №ЕП-227/20, оглянувши яку, встановлено, що вона тотожна за змістом і вимогами з заявою від 16 січня 2020 року за вх. №1683.

Тієї ж дати - 17 січня 2020 року до суду надійшла заява від представника третьої особі - Професійної спілки працівників Морської пошуково-рятувальної служби за вх. №1705 про відвід судді Калініченко Л.В., як головуючого в цій справі, також з посиланням на те, що існують обставини, що виникають сумніви в неупередженості або об`єктивності судді.

Треті особи у вказаних заявах, як на підставу для існування сумнівів у неупередженості або об`єктивності судді, посилались на те, що на час подання заяв до суду, ОСОБА_2 не є працівником Казенного підприємства «Морська пошуково-рятувальна служба», однак постійно перебуває у вказаній установі, має особистий кабінет та надає розпорядження, здійснює невідому діяльність. Крім того, ОСОБА_2 усіх оточуючих у підприємстві затверджує, що він виграє судовий спір в рамках цивільної справи №947/2884/19, яка перебуває під головуванням судді Калініченко Л.В., буде поновлений на роботі, що на думку третіх осіб свідчить про наявність обставин, які ставлять під сумнів неупередженість та об`єктивність головуючого в цій справі.

Представник третьої особи Професійної спілки працівників Морської пошуково-рятувальної служби в судовому засіданні додатково зазначив, що сумніви в неупередженості і об`єктивності судді у нього викликає факт того, що поведінка позивача ОСОБА_2 свідчить про його впевненість у задоволенні заявлених вимог.

За наслідком розгляду вказаних заяв, 17 січня 2020 року Київським районним судом міста Одеси було постановлено ухвалу, якою визнано заяву третьої особи - ОСОБА_1 про відвід судді від 16 січня 2020 року за вх. №1683, заяву третьої особи - ОСОБА_1 про відвід судді від 17 січня 2020 року за вх. №ЕП-227/20, заяву представника третьої особі - Професійної спілки працівників Морської пошуково-рятувальної служби про відвід судді від 17 січня 2020 року за вх. №1705 - необґрунтованими. Зупинено провадження по справі №947/28884/19, до вирішення питання про відвід. Заяви передано до канцелярії Київського районного суду м. Одеси для визначення в порядку ч.1 ст. 33 ЦПК України судді, який буде вирішувати питання про відвід судді Калініченко Л.В.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, справу за вказаними заявами розподілено судді Куриленко О.М.

Ухвалою Київського районного суду міста Одеси від 20.01.2020 року у задоволенні заяв третьої особи - ОСОБА_1 та заяви представника третьої особи Професійної спілки працівників Морської пошуково-рятувальної служби - відмовлено.

Враховуючи, що у задоволенні заяв третіх осіб про відвід судді - відмовлено, матеріали цивільної справи №947/28884/19 повернуті головуючому по справі, з урахуванням встановлених стислих строків для розгляду справи з трудових відносин, суд дійшов до висновку, що підстави які викликали зупинення провадження по справі відпали, у зв`язку з чим 21 січня 2020 року Київським районним судом міста Одеси було поновлено провадження по справі та призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні на 22 січня 2020 року.

22 січня 2020 року до суду надійшла заява від третьої особи ОСОБА_1 про відкладення судового засідання з підстав того, що вона отримала витяг з протоколу судового засідання щодо її залучення до участі по справі лише 18.01.2020 року, а відтак має право на надання пояснень щодо позову в строк до 28.01.2020 року.

Тієї ж дати - 22 січня 2020 року, до суду надійшла заява від третьої особи - ОСОБА_1 про відвід судді Калініченко Л.В., оскільки існують обставини, що виникають сумніви в неупередженості або об`єктивності судді, з посиланням на те, що таки сумніви викликані значно швидким розглядом справи.

Ухвалою Київського районного суду міста Одеси від 22 січня 2020 року визнано заяву третьої особи - ОСОБА_1 про відвід судді - необґрунтованою. Зупинено провадження по справі №947/28884/19, до вирішення питання про відвід. Заяви передано до канцелярії Київського районного суду м. Одеси для визначення в порядку ч.1 ст. 33 ЦПК України судді, який буде вирішувати питання про відвід судді Калініченко Л.В.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, справу за вказаними заявами розподілено судді Петренко В.С.

Ухвалою Київського районного суду міста Одеси від 24 січня 2020 року у задоволенні заяви третьої особи - ОСОБА_1 про відвід судді - відмовлено.

З урахуванням того, що підстави які викликали зупинення по справі, відпали, судом 24.01.2020 року було постановлено ухвалу, якою поновлено провадження по справі та призначено судове засідання на 31 січня 2020 року о 12 годині 15 хвилин.

В судовому засіданні 31.01.2020 року третя особа ОСОБА_1 заявила клопотання про зупинення провадження по справі до розгляду Професійною спілкою працівників Морської пошуково-рятувальної служби питання щодо надання згоди на звільнення позивача, в якому судом ухвалою суду від 31.01.2020 року було відмовлено за безпідставністю.

У зазначеному судовому засіданні 31.01.2020 року ОСОБА_1 також було подано заяву про виклик свідків, яку ухвалою суду від 31.01.2020 року було повернуто заявникові, у зв`язку з невідповідністю заяви вимогам ст. 117 ЦПК України, а саме у зв`язку з несплатою судового збору за подання до суду відповідної заяви.

Надалі, третьої особою ОСОБА_1 в судовому засіданні 31.01.2020 року заявлено заяву про відвід судді Калініченко Л.В., як головуючому по цій справі, з посиланням на те, що дії судді викликають сумніви в її неупередженості та об`єктивності, оскільки головуючим обмежуються її права, а саме: вона - ОСОБА_1 не отримувала копії позову, а відтак позбавлена можливості надати письмові пояснення, у задоволенні її клопотань про допит свідків та зупинення провадження по справі - відмовлено, внаслідок чого вона позбавлена можливості здійснити дії для повного та об`єктивного розгляду справи.

Відповідно до ч.ч. 7, 8 ст. 40 ЦПК України, питання про відвід судді має бути розглянуто не пізніше двох днів із дня надходження заяви про відвід судді, а у випадку розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід судді. Суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

Заслухавши пояснення та заявлений відвід, ознайомившись з заявою про відвід, суд приходить до наступного.

Відповідно до ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя. Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Відповідно до ст. 37 ЦПК України, суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої інстанції, не може брати участі в розгляді цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а так само у новому розгляді справи судом першої інстанції після скасування рішення суду або ухвали про закриття провадження у справі. Суддя, який брав участь у врегулюванні спору у справі за участю судді, не може брати участі в розгляді цієї справи по суті або перегляді будь-якого ухваленого в ній судового рішення. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді апеляційної інстанції, не може брати участі у розгляді цієї самої справи в судах касаційної або першої інстанції, а також у новому розгляді справи після скасування ухвали чи рішення суду апеляційної інстанції. Суддя, який брав участь у перегляді справи в суді касаційної інстанції, не може брати участі в розгляді цієї справи в суді першої чи апеляційної інстанції, а також у новому її розгляді після скасування ухвали чи рішення суду касаційної інстанції. Суддя, який брав участь у вирішенні справи, рішення в якій було в подальшому скасовано судом вищої інстанції, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду у цій справі. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої, апеляційної, касаційної інстанцій, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з виключними обставинами у цій справі.

Статтею 39 ЦПК України встановлено, що з підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 цього Кодексу, суддя, секретар судового засідання, експерт, спеціаліст, перекладач зобов`язані заявити самовідвід.

З підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи.

Відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Суд зазначає, що провадження по справі відкрито 29.11.2019 року.

Третя особа ОСОБА_1 , була залучена до участі по справі в якості третьої особи на підставі уточненої позовної заяви позивача, поданої до суду 13.12.2019 року.

Позивачем на виконання вимог ч.5 ст. 49 ЦПК України, було надано до уточненого позову документ на підтвердження надіслання копії заяви з додатками до неї іншим учасникам процесу, у тому числі ОСОБА_1 , а саме фіскальний чек від 12.12.2019 року, з зазначеним номером відправлення №730 на ім`я ОСОБА_1 .

Відповідно до трекінгу відправлень «Укрпошта», за вказаним номером відправлення вбачається, що воно було надіслано 12.12.2019 року, вручено адресатові - 16.12.2019 року.

Отже, копію зазначеного позову ОСОБА_1 отримала 16.12.2019 року, а відтак доводи останньої щодо неотримання копії позову та додатків до нього є необґрунтованими та безпідставними.

Зазначена уточнена позовна заява була прийнята судом до розгляду у відкритому судовому засіданні 24.12.2019 року, про що зазначено у протоколі судового засідання з інформацією про залучення до участі по справі в якості третьої особи - заступника директора з операційної діяльності Казенного підприємства «Морська пошуково-рятувальна служба» Купрій Аллу Анатоліївну, витяг про що остання отримала 18.01.2020 року, що особисто підтверджується ОСОБА_1 у поданих до суду заявах.

Отже, ОСОБА_1 з 16.12.2019 року обізнана про відкрите провадження в цій справі, в якій на цей час приймає участь як третя особа.

Отже, суд доходить до висновку, що ОСОБА_1 пропущено строк на подання заяви про відвід судді встановлений вимогами ст.39 ЦПК України.

Крім того, ОСОБА_1 також не обґрунтовано поважність пропуску строку подання такої заяви, з урахуванням того, що підставою для відводу також слугує лише незгода з процесуальними рішеннями суду, що у відповідності до ч.4 ст.36 ЦПК України, взагалі не може слугувати підставою для відводу, про що неодноразово наголошувалось ОСОБА_1 в ухвалах суду за наслідком розгляду заяв про відвід судді.

У зв`язку з чим, судом встановлено, що третьою особою ОСОБА_1 пропущено безпідставно процесуальний строк на подання до суду заяви про відвід судді.

Статтею 120 ЦПК України встановлено, що строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Статтею 126 ЦПК України передбачено, що право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Судом враховується, що встановлення строків законом та судом передбачено з метою дисциплінування учасників цивільного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених ЦПК України, певних процесуальних дій.

Вирішуючи питання про поважність причин пропуску строку на звернення до суду із даними вимогами, суд враховує принцип верховенства права та судову практику Європейського Суду з прав людини, який у своїх рішеннях зазначає, що правило встановлення обмежень звернення до суду у зв`язку з пропуском строку звернення повинно застосовуватись з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання, слід звертати увагу на обставини справи (справа "Ілхан проти Туреччини" (№ 22277/93 від 27.06.2000 року § 59).

Враховуючи вищевикладене, з урахуванням того, що третьою особою ОСОБА_1 подано заяву про відвід судді, з пропуском встановленого законом строку на подання до суду відповідної заяви про відвід судді без поважних причин, суд дійшов висновку, що заява ОСОБА_1 про відвід головуючому по справі, підлягає залишенню без розгляду.

Крім того, суд вважає за необхідне звернути увагу, що на протязі останніх двох судових засідань, до зазначеного - 31.01.2020 року, а саме: 17.01.2020 року та 22.01.2020 року, третьою особою постійно заявляються необґрунтовані заяви про відвід судді, у задоволенні яких відмовлено ухвалами Київського районного суду міста Одеси від 20.01.2020 року та від 24.01.2020 року, які постановлені іншим складом суду та носять преюдиційне значення.

Суд зазначає, що ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Пункт 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) встановлює, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод ратифікована Україною Законом України "Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів N 2, 4, 7 та 11 до Конвенції" N 475/97-ВР від 17 липня 1997 року і набрала чинності для України 11 вересня 1997 року.

Окрім цього, у відповідності до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», частини 1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд зазначає, що права особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України", суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі "Смірнова проти України").

У своєму рішенні у справі «Пономарьов проти України» суд вказав, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейського суду вбачається, що питання про порушення статті 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції - принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом.

Згідно ч.1 ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватись процесуальними правами; зловживання правами не допускається.

Разом з тим, як зазначає Європейський суд з прав людини, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Разом з тим, такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету.

Також Європейський суд з прав людини зазначає, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але й реальним (Рішення Суду у справі «Жоффре де ля Прадель проти Франції» від 16.12.1992 року).

З практики Європейського суду з прав людини випливає, що Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод не гарантує захист теоретичних та ілюзорних прав, а гарантує захист прав конкретних та ефективних (Рішення Суду у справі «Артіко проти Італії» (Artico c. Italie) від 13 травня 1980 року).

На підставі викладеного вбачається, що подання необґрунтованих заяв з боку третьої особи носить систематизований характер, за наслідком чого призводить до відкладення судового розгляду та може свідчити про намір затягування розгляду справи, що в свою чергу є неприпустимим, оскільки нездатність суду протидіяти створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, може бути наслідком порушенням ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Керуючись ст.ст. 36-38, 40, 126 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Заяву третьої особи ОСОБА_1 про відвід головуючому по справі - судді Калініченко Любові Василівні подану по цивільній справі №947/28884/19 - залишити без розгляду.

Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає, заперечення на неї можуть бути включенні до апеляційної скарги на рішення або ухвалу суду.

Повний текст ухвали суду складено - 31 січня 2020 року.

Головуючий Калініченко Л. В.