29.01.2020 Справа № 756/1896/15-ц
ОБОЛОНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
______________________________________________________________________
Унікальний № 756/1896/15-ц
Провадження №2/756/194/20
УХВАЛА

24 січня 2020 року Оболонський районний суд м. Києва, в складі:

головуючого судді Диби О.В.

за участю секретаря Табачука Д.О.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

представника відповідача адвоката Піддубної О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву позивача ОСОБА_1 про відвід головуючому судді у справі за позовом ОСОБА_1 до директора Колективного підприємства «Навчально - відновлювальний центр Українського товариства Глухих» Бражник Тамари Олексіївни про визнання незаконними дії, -

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача звернувся до суду із заявою про відвід головуючого судді Диби О.В. у справі за позовом ОСОБА_1 до директора Колективного підприємства «Навчально - відновлювальний центр Українського товариства Глухих» Бражник Тамари Олексіївни про визнання незаконними дії у зв`язку із тим, що суддя Диба О.В. перебуває у зареєстрованому шлюбі із суддею ОСОБА_3 під головуванням якої 16.08.2011 була розглянута позовна заява позивача до Всеукраїнської громадської організації «Українське товариство глухих», голови Всеукраїнської громадської організації «Українське товариство глухих», голови Центрального правління Всеукраїнської громадської організації «Українське товариство глухих» Максименка Ю.П. про визнання незаконним та скасування постанови та розпорядження, визнання звільнення незаконним, поновлення на роботі. Вказував на те, що зазначене рішення є неправомірним, а справа була розглянута з грубим порушенням норм чинного законодавства, тому існують інші обставини, які викликають сумніви щодо об`єктивності та неупередженості головуючого судді Диби О.В.

В судовому засіданні сторона позивача підтримала подану заяву про відвід головуючого.

Представник відповідача в судовому засіданні заперечував проти задоволення заяви про відвід головуючого судді з посиланням на те, що обставини, на які посилається сторона позивача як на підставу для відводу судді, не є підставою для відводу головуючого і спрямовані на затягування розгляду справи. Окрім того вказував на те, що рішення Оболонського районного суду м. Києва від 16.08.2011, ухвалене під головуванням судді ОСОБА_3, за результатами апеляційного та касаційного перегляду було залишено без змін, що свідчить про безпідставність тверджень сторони позивача про його неправомірність.

Заслухавши точку зору учасників справи, суд приходить до наступних висновків.

Підстави та обставини для відводу судді чітко визначені ст. 36 ЦПК України.

Як на підставу для відводу головуючого судді позивач посилався на те, що суддя Диба О.В. перебуває у зареєстрованому шлюбі із суддею ОСОБА_3 під головуванням якої 16.08.2011 була розглянута позовна заява позивача до Всеукраїнської громадської організації «Українське товариство глухих», голови Всеукраїнської громадської організації «Українське товариство глухих», голови Центрального правління Всеукраїнської громадської організації «Українське товариство глухих» Максименка Ю.П. про визнання незаконним та скасування постанови та розпорядження, визнання звільнення незаконним, поновлення на роботі. Вказував на те, що зазначене рішення є неправомірним, а справа була розглянута з грубим порушенням норм чинного законодавства, тому існують інші обставини, які викликають сумніви щодо об`єктивності та неупередженості головуючого судді Диби О.В.

Проте суд не може погодитися з таким твердженням виходячи із наступного.

Згідно ч. 7 ст. 56 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суддя зобов`язаний справедливо, безсторонньо та своєчасно розглядати і вирішувати судові справи відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства; дотримуватися правил суддівської етики, у тому числі виявляти та підтримувати високі стандарти поведінки у будь-якій діяльності з метою укріплення суспільної довіри до суду, забезпечення впевненості суспільства в чесності та непідкупності суддів.

Пунктом 5 постанови Пленуму Верховного Суду України №8 від 13 червня 2007 року «Про незалежність судової влади» визначено, що відповідно до закону суддя не може брати участь у розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо він заінтересований у результаті розгляду справи або є інші обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді.

За приписами п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод (далі - Конвенція) передбачено, що кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характер або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У відповідності до практики Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у справі «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. При чому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»). Зазначену позицію Європейського суду підтримав і Верховний Суд України у справі №5-15п12 (ухвала Верховного Суду України від 01.03.2012 у справі №5-15п12).

З матеріалів справи убачається, що ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 18.02.2015 (суддя Великохацька В.В.) було відкрито загальне позовне провадження.

Розпорядженням в.о. керівника апарату Оболонського районного суду від 07.08.2019 було призначено повторний автоматизований розподіл справ.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу справ між суддями було визначеного головуючого суддю Дибу О.В. для розгляду вказаної справи.

Відповідно до ч.1 ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Той факт, що суддею ОСОБА_3 у 2011 році було розглянуто іншу позовну заяву позивача, не може свідчити про наявність обставин, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді Диби О.В.

Таким чином, обставини, на які посилається представник позивача, не можуть бути підставою для відводу головуючого.

Відтак, заява про відвід головуючому у справі судді є необґрунтованою.

Суд звертає увагу на те, що відповідно до ч.1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення(п.1 ч.2 ст. 44 ЦПК України).

Частиною 1 ст. 143 ЦПК України визначено, що заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених у суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства.

Згідно частин 2, 3 ст. 148 ЦПК України у випадку повторного чи систематичного невиконання процесуальних обов`язків, повторного чи неодноразового зловживання процесуальними правами, повторного чи систематичного неподання витребуваних судом доказів без поважних причин або без їх повідомлення, триваючого невиконання ухвали про забезпечення позову або доказів суд з урахуванням конкретних обставин стягує у дохід державного бюджету з відповідного учасника судового процесу або відповідної іншої особи штраф у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У випадку невиконання процесуальних обов`язків, зловживання процесуальними правами представником учасника справи суд з урахуванням конкретних обставин справи може стягнути штраф як з учасника справи, так і з його представника.

У відповідності до ч.3 ст. 40 ЦПК України якщо суд доходить до висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У такому випадку вирішення питання про відвід судді здійснюється суддею який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому ч.1 с. 33 цього Кодексу.

З огляду на обставини справи та підстави заявленого відводу, суд не убачає підстав для зупинення провадження для вирішення питання про відвід головуючого.

За таких обставин, керуючись ст. ст. 33-40 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Визнати необґрунтованим заяву про відвід головуючого судді у справі за позовом ОСОБА_1 до директора Колективного підприємства «Навчально - відновлювальний центр Українського товариства Глухих» Бражник Тамари Олексіївни про визнання незаконними дії.

Цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до директора Колективного підприємства «Навчально - відновлювальний центр Українського товариства Глухих» Бражник Тамари Олексіївни про визнання незаконними дії - передати до відділу організаційного забезпечення розгляду цивільних та адміністративних справ Оболонського районного суду м. Києва для визначення складу суду та розгляду заяви про відвід головуючого судді Диби О.В..

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 29.01.2020

Суддя: О.В. Диба