Ухвала

15 квітня 2020 року

м. Київ

справа № 127/24057/19

провадження № 61-6160ск20

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Хопти С. Ф. (суддя-доповідач), Синельникова Є. В., Шиповича В. В., розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Вінницького апеляційного суду від 02 березня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до публічного акціонерного товариства «Страхова компанія «Країна» про стягнення недоплаченої суми виплати страхового відшкодування,

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду з указаним вище позовом.

Рішенням Вінницького міського суду Вінницької області від 28 листопада

2019 року позовні вимоги ОСОБА_1 до публічного акціонерного товариства «Страхова компанія «Країна» (далі - ПАТ «СК «Країна») про стягнення недоплаченої суми виплати страхового відшкодування задоволено повністю. Стягнуто з ПАТ «СК «Країна» на користь

ОСОБА_1 38 019 грн 07 коп., що становить недоплачену суму виплати страхового відшкодування завданої шкоди власнику автомобіля марки Mazda СХ-5, 2016 року випуску, у результаті його пошкодження внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, яка відбулась 17 лютого 2019 року у

м. Вінниця по вул. Пирогова, 150а. Вирішено питання розподілу судових витрат.

Постановою Вінницького апеляційного суду від 02 березня 2020 року апеляційну скаргу АТ «СК «Країна» задоволено. Рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 28 листопада 2019 року скасовано та ухвалено нове судове рішення. У задоволенні позову ОСОБА_1 до

ПАТ «СК «Країна» про стягнення недоплаченої суми страхового відшкодування відмовлено. Вирішено питання розподілу судових витрат.

26 березня 2020 року ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку звернулася до Верховного Суду із касаційною скаргою на постанову Вінницького апеляційного суду від 02 березня 2020 року (надійшла 02 квітня 2020 року), у якій просить скасувати оскаржуване судове рішення та передати справу на новий розгляд до суду апеляційної інстанції .

Заявник обґрунтовує касаційну скаргу неправильним застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права.

Вивчивши касаційну скаргу та додані до неї матеріали, Верховний Суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження, оскільки вона подана на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню, виходячи з наступних підстав.

08 лютого 2020 року набрав чинності Закон України від 15 січня 2020 року

№ 460-IХ «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ».

Згідно зі статтею 129 Конституції України та статей 2, 17 ЦПК України (тут і далі у редакції, чинній на час подання касаційної скарги) однією з основних засад цивільного судочинства є забезпечення апеляційного перегляду справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Частиною першою статті 394 ЦПК України передбачено, що одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).

Згідно з пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах, крім випадків, зазначених у цій же нормі ЦПК України.

Відповідно до пункту 1 частини шостої статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Прожитковий мінімум для працездатних осіб вираховується станом на

1 січня календарного року, в якому подається скарга (частина дев`ята

статті 19 ЦПК України).

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 176 ЦПК України у позовах про стягнення грошових коштів ціна позову визначається сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку.

У вказаній справі ціна позову становить 38 019 грн 07 коп., яка станом

на 1 січня 2020 року не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2 102 грн ? 100 = 210 200 грн).

Отже, зазначена справа є малозначною відповідно до наведених приписів ЦПК України.

Касаційна скарга містить посилання на випадки, передбачені підпунктами

а), б) та в) пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, за наявності якого судові рішення у малозначній справі підлягають касаційному оскарженню, а саме: касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи, а також справа має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу.

Верховний Суд, дослідивши доводи касаційної скарги, оскаржене судове рішення, в якому суд апеляційної інстанції дійшов висновку про недоведеність позивачем обґрунтованості своїх вимог, з такими твердженнями заявника не погоджується і вважає їх безпідставними.

Випадків, за наявності яких судове рішення у малозначній справі підлягає касаційному оскарженню, у цій справі не встановлено Верховним Судом.

Відповідно до вимог пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України

суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права (стаття 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»), умови прийнятності касаційної скарги, відповідно до норм законодавства, можуть бути суворішими, ніж для звичайної заяви. Зважаючи на особливий статус суду касаційної інстанції, процесуальні процедури у суді касаційної інстанції можуть бути більш формальними, особливо, якщо провадження здійснюється судом після їх розгляду судом першої інстанції, а потім судом апеляційної інстанції.

Враховуючи викладене, ОСОБА_1 подала касаційну скаргу на судове рішення у малозначній справі, що не підлягає касаційному оскарженню, тому у відкритті касаційного провадження у справі слід відмовити.

Керуючись статтею 129 Конституції України, статтею 19, частиною четвертою статті 274, пунктом 2 частини третьої статті 389, пунктом 1 частини другої статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Вінницького апеляційного суду від 02 березня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до публічного акціонерного товариства «Страхова компанія «Країна» про стягнення недоплаченої суми виплати страхового відшкодування відмовити.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: С. Ф. Хопта

Є. В. Синельников

В. В. Шипович