Справа № 754/6916/18
У Х В А Л А

Іменем України

27 січня 2020 року суддя Деснянського районного суду м. Києва Панченко О.М. розглянувши заяву представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Слинька Сергія Миколайовича про виправлення описки в рішенні суду від 18.12.2019 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення грошових коштів, -

ВСТАНОВИВ:

30.05.2018 року ОСОБА_2 , через свого представника ОСОБА_3 , звернувся до Деснянського районного суду м. Києва з позовною заявою до відповідача ОСОБА_1 про стягнення грошових коштів. Одночасно з позовною заявою представником позивача було подано заяву про забезпечення позову.

01.06.2018 року ухвалою суду було відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено розгляд справи до підготовчого засідання (а.с. 62).

Ухвалою суду від 01.06.2018 року було задоволено заяву представника позивача про забезпечення позову (а.с. 63, 64).

18.12.2019 року Деснянським районним судом м. Києва ухвалено рішення про відмову в задоволенні позовних вимог ОСОБА_2 (а.с. 128-142).

22.01.2020 року до суду надійшла письмова заява представника відповідача про внесення виправлень до рішення суду від 18.12.2019 року. В обґрунтування даної заяви представник відповідача вказує те, що під час розгляду даної справи судом було задоволено заяву позивача про забезпечення позову, шляхом накладення арешту на земельну ділянку, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 та нежилі приміщення з АДРЕСА_2 . Постановою Київського апеляційного суду від 04.04.2019 року ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 01.06.2018 року про забезпечення позову частково скасовано. Під арештом у справі залишились нежилі приміщення, що належать відповідачу. Вважає, що у рішенні суду від 18.12.2019 року допущено описку стосовно того, що при умові відмови у задоволенні позовних вимог у рішенні суду зазначено вимоги ч. 7 ст. 158 ЦПК України, які застосовуються при ухваленні рішення про задоволення позову, а не вимоги ч. 9 ст. 158 ЦПК України, які застосовуються у випадку ухваленні рішення щодо повної відмови у задоволенні позову.

З урахуванням викладених обставин, представник відповідача просить суд:

1.У рішенні суду від 18.12.2019 року речення: «Заяви про скасування заходів забезпечення позову не надходило, а тому в силу ч.7 ст. 158 ЦПК України такі заходи продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи.» замінити реченням: «В силу вимог частин 9 та 10 ст. 158 ЦПК України у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову, у такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням суду».

2.У резолютивній частині рішення суду від 18.12.2019 року зазначити: «Скасувати арешт, накладений ухвалою суду 01 червня 2018 року, на нежитлові приміщення з номера АДРЕСА_2, загальною площею 69,70 кв.м., що розташовані за адресою: АДРЕСА_2» .

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Розгляд заяви представника відповідача про внесення виправлень в судове засідання не призначався, учасники справи судом не повідомлялись, оскільки суд вважає, що з урахуванням норм ч. 2 ст. 269 ЦПК України, можливий розгляд даної заяви без проведення судового засідання, за матеріалами справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

У пункті 19 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судове рішення у цивільній справі» №14 від 18.12.2009 роз`яснено, що вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення.

Вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні заяви представника відповідача про виправлення описки в рішенні Деснянського районного суду м. Києва від 18.12.2019 року, оскільки це призведе до зміни змісту судового рішення, що суперечить нормам чинного законодавства.

Керуючись ст. 260, 269 ЦПК України, Постановою Пленуму Верховного Суду України «Про судове рішення у цивільній справі» №14 від 18.12.2009 -

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Слинька Сергія Миколайовича про виправлення описки в рішенні суду від 18.12.2019 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення грошових коштів, - відмовити.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручені у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: О.М. Панченко