Справа № 523/1397/20
Провадження №2/523/2069/20
У х в а л а

"27" січня 2020 р.

Суддя Суворовського районного суду м. Одеси Середа І.В., розглянувши матеріали єлектронної цивільної справи за позовом ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса проживання: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_2 , адреса не відома), ОСОБА_3 (РНОКПП: НОМЕР_3 , адреса не відома), ОСОБА_4 (РНОКПП: НОМЕР_4 , адреса проживання: АДРЕСА_2 ), третя особа ОСОБА_5 (адреса не відома) про визнання недійсним договору дарування та витребування майна

ВСТАНОВИВ:

В інтересах ОСОБА_1 адвокатом Федяєвим С.В. направлено до Суворовського районного суду м.Одеси позовну заяву до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа - ОСОБА_5 , про визнання недійсним договору дарування від 03.06.2015р., посвідченого державним нотаріусом Четвертої одеської державної нотаріальної контори Назарчук Н.М. за реєстровим №5-859, укладеного між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , та витребування у ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 , належне йому на праві власності на підставі рішення Суворовського районного суду м.Одеси від 18.03.2015р. по справі №523/3387/15-ц, нерухоме майно, а саме однокімнатну квартиру АДРЕСА_3 , загальною площею 34,5 кв.м.

Вказана позовна заява та додані до неї документи подані в електронному вигляді.

Після надходження та реєстрації зазначеної позовної заяви, суддю визначено автоматизованою системою документообігу суду, відповідно до вимог ст.ст. 14, 33 ЦПК України.

Ознайомившись із матеріалами позову, суддя прийшов до наступного.

Згідно з ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до вимог ч.1,4,5 ст.14 ЦПК України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система. Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції. Суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки - повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їхні офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному цим Кодексом та Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

З огляду на вказані норми система має забезпечувати обмін документами в тому числі між судом і учасниками процесу, тобто для належного повідомлення та направлення документів учасникам справи, має бути надано інформацію про електронну адресу відповідача.

У п.п. 15 п. 1 Розділу XIII Перехідні положення ЦПК України Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацію України у газеті "Голос України" та на веб-порталі судової влади оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Згідно з п.п. 15.1 п. 1 розділу ХІІІ Перехідні положення ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.

У п.п. 15.3 п. 1 розділу ХІІІ Перехідні положення ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи розгляд справи у суді здійснюється за матеріалами справи у паперовій формі.

Державною судовою адміністрацією України 01 березня 2019 року було оприлюднено повідомлення про відкликання оголошення, опублікованого в газеті «Голос України» 1 грудня 2018 року № 229 (6984) щодо створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: «Відповідно до рішення Вищої ради правосуддя від 28.02.2019 №624/0/15-19 та враховуючи результати обговорення з судами, іншими органами та установами системи правосуддя питання необхідності відтермінування початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (ЄСІТС), Державна судова адміністрація України повідомляє про відкликання оголошення, опублікованого в газеті «Голос України» (№229 (6984) від 01.12.2018. Про початок функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи буде повідомлено додатково.

Тобто, станом на 27.01.2020 року функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи не розпочато.

Відповідно до наказу ДСА України від 22.12.2018 № 628 "Про проведення тестування підсистеми "Електронний суд" у місцевих та апеляційних судах" з 22.12.2018 у всіх місцевих та апеляційних судах розпочалась експлуатація підсистеми "Електронний суд" в тестовому режимі. Пунктом другим цього наказу передбачено, що у частині функціонування підсистеми "Електронний суд" судам у ході її експлуатації в тестовому режимі необхідно керуватися вимогами Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 № 30.

Згідно з вимогами частинами 7,9,13 ст.14 ЦПК України особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, суд надсилає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою. Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі. Особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, можуть подати процесуальні, інші документи, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронний цифровий підпис", якщо інше не передбачено цим Кодексом. Особливості використання електронного цифрового підпису в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі визначаються Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему. Суд проводить розгляд справи за матеріалами судової справи в електронній формі. Процесуальні та інші документи і докази у паперовій формі не пізніше трьох днів з дня їх надходження до суду переводяться в електронну форму та долучаються до матеріалів електронної судової справи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему. Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему затверджується Вищою радою правосуддя за поданням Державної судової адміністрації України та після консультацій з Радою суддів України.

За вимогами ч.13 ст.128 ЦПК України за наявності відповідної письмової заяви учасника справи, який не має офіційної електронної адреси, та технічної можливості, повідомлення про призначення справи до розгляду та про дату, час і місце проведення судового засідання чи проведення відповідної процесуальної дії може здійснюватися судом з використанням засобів мобільного зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, шляхом надсилання такому учаснику справи текстових повідомлень із зазначенням веб-адреси відповідної ухвали в Єдиному державному реєстрі судових рішень, в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Таким чином, суддя зазначає, що на теперішній час підсистема "Електронний суд" працює лише в тестовому режимі, та не передбачає технічної можливості суду здійснювати розгляд даної справи в електронній формі, а тому позивачу слід надіслати на адресу суду позовну заяву та додані до неї документи в паперовій формі.

Згідно вимог ч.1 ст. 177 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Згідно з ч.ч. 2, 5 ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Суд зауважує про необхідність засвідчення позивачем доданих до позовної заяви копій письмових доказів, які знаходяться у позивача в оригіналі.

Крім того, слід звернути увагу позивача на положення ч.1 ст.13 ЦПК України, відповідно до яких суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Статтею 175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити, зокрема, повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.. У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Однак позивачем ОСОБА_1 на порушення вимог п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України не зазначено адресу відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та 3-ї особи ОСОБА_5 , що унеможливлює належне сповіщення вказаних осіб про дату, місце та час розгляду справи та надіслання на їх адресу копії позову з додатками.

Крім того, статтею 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

При цьому, належним доказом сплати судового збору є фінансовий документ: платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою мають містити відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір. Також фінансовий документ повинен бути підписаний уповноваженою посадовою особою і скріплено печаткою установи з відміткою про дату виконання платіжного доручення та відміткою про зарахування суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Ціна позову у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - визначається вартістю майна п.2)ч.1ст. 176 ЦПК України.

Відповідно ст.ст.1, 2 Закону України «Про судовий збір» (далі Закон), судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат. Платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Згідно ч.1 ст.4 Закону, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2020 рік», з 1 січня 2020 року установлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 2027 гривень.

Відповідно до п.1.1) ч.2 ст.4 Закону ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (не менше 840,8 грн. та не більше 10510,00 грн.).

Доказів на підтвердження того факту, що ОСОБА_1 має пільги щодо сплати судового збору, до матеріалів справи не додано.

Отже, позивачу необхідно вказати ціну позову та сплатити судовий збір згідно вказаних норм Закону України «Про судовий збір» за вимогами майнового характеру та виходячи із кількості таких вимог за платіжними реквізитами, розміщеними на сайті судової влади (sv.od.court.gov.ua).

Також слід звернути увагу позивача та його адвоката на те, що в якості адреси позивача та його адвоката Федяєва С.В. зазначена однакова адреса, а саме: АДРЕСА_1 , тоді як в копії ордеру зазначено 2 інші адреси: АДРЕСА_4 та АДРЕСА_5 .

Відповідно до ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Отже, враховуючи вищезазначене, позовна заява має бути залишена без руху з наданням позивачу строк для усунення викладених в ухвалі недоліків шляхом подання до суду підписаної власноручним підписом (в оригіналі) редакцію позовної заяви у письмовій формі з відповідними додатками, а також доданням до заяви її копій та копіїй всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості інших учасників судового процесу, зазначити адреси відповідачів та 3-ї особи, а також адресу позивача, сплатити судовий збір, враховуючи розмір ціни позову.

Керуючись ст.ст. 8, 175, 177, 185, 353 ЦПК України, суддя,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа ОСОБА_5 , про визнання недійсним договору дарування та витребування майна - залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків, який не перевищує п`яти днів з дня вручення йому копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, на офіційному вебпорталі судової влади України за веб-адресою в мережі Інтернет: http://sv.od.court.gov.ua

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: