Справа № 161/1546/20
Провадження № 2/161/1477/20
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

31 січня 2020 року місто Луцьк

Суддя Луцького міськрайонного суду Волинської області Черняк В.В., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна,

В С Т А Н О В И В:

29 січня 2020 року на адресу суду надійшла вказана позовна заява.

Позовну заява слід повернути, з наступних підстав.

Частиною другою статті 175 ЦПК України визначено, що позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Отже, позовна заява повинна бути підписана або безпосередньо позивачем, або його представником, із зазначенням хто саме підписав позову заяву.

Всупереч вищенаведеному, у позовній заяві в реквізиті «підпис» зазначено, що вона підписана «Діюча імені ОСОБА_1 , на підставі нотаріально посвідченої довіреності, яка додається», але не зазначено прізвища та ініціалів представника, який здійснив підпис.

Крім того, в тексті позовної заяви, не наводиться П. ОСОБА_3 представника позивача, що унеможливлює ідентифікувати хто саме підписав позов.

Стосовно доданої до позову довіреності від 13 серпня 2018 року, яка нотаріально посвідчена та видана від імені ОСОБА_1 на її представника ОСОБА_4 , суддя зазначає, що у цій довіреності визначений вичерпний перелік повноважень представника, який включає в себе право на оформлення спадкових прав та управління майном, але не включає в себе право на подання позову про виділ нерухомого майна в натурі, тобто на розпорядження ним.

Суддя зауважує, що цей позов не стосується оформлення спадкових прав, які, як зазначається у позові, вже оформлено у встановленому порядку, а стосується лише виділу нерухомого майна в натурі із успадкованої частки.

Крім того, частинами першою та другою статті 60 ЦПК України визначено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

При цьому у п.2 ч.4 ст.274 ЦПК України визначено, що в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах щодо спадкування.

Також у п.2 ч.6 ст.19 ЦПК України передбачено, що для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У розглядуваному випадку з матеріалів позову слідує, що він виник з приводу виділу значного обсягу нерухомого майна в натурі (квартира, житловий будинок, земельної ділянки), при цьому з альтернативними позовними вимогами про встановлення порядку користування майном у разі технічної неможливості виділення майна. Крім того позов містить одночасно клопотання про призначення трьох судових експертиз. Отже, ця справа не є справою незначної складності, і цей позов може бути розглянутий виключно за правилами загального позовного провадження. З наведеного слідує, що дану справу не можливо вважати малозначною в розумінні п.2 ч.6 ст.19 ЦПК України.

Отже, за правилами ч.1 ст.60 ЦПК України представником у таких справах може бути лише або адвокат, або законний представник особи.

Однак у розглядуваному випадку зазначена у доданій копії довіреності ОСОБА_4 за даними Єдиного реєстру адвокатів України не має статусу адвоката. Крім того, до матеріалів позову не додано доказів того, що ОСОБА_4 є законним представником позивача.

Підсумовуючи все вищевикладене, суддя дійшов висновку, що позовна заява підписана особою, яка не має право її підписувати.

Пунктом 1 частини четвертої статті 185 ЦПК України визначено, що заява повертається у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Оскільки позовну заяву підписано особою, яка не має права її підписувати, її слід повернути.

На підставі наведеного, керуючись п.1 ч.4 ст. 185 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Волинського апеляційного суду через Луцький міськрайонний суд Волинської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Повний текст ухвали складений та підписаний 31 січня 2020 року.

Суддя Луцького міськрайонного суду

Волинської області В.В. Черняк