Справа № 185/7531/19
Провадження № 2/185/684/20
У Х В А Л А

16 грудня 2020 року м.Павлоград

Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді Врони А.О., за участю секретаря судового засідання Красуцького Б.В., розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в приміщенні суду у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю Інвест-строй про виділ частки в натурі,-

ВСТАНОВИВ:

Представник ОСОБА_1 ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю Інвест-строй про виділ частки в натурі.

Ухвалою судді Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської областівід 19.08.2019 року позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою судді Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської областівід 03.10.2019 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження із викликом сторін.

Ухвалою суду від 19.11.2019 року задоволено клопотання представника позивача про витребування доказів у повному обсязі та відкладено розгляд справи на 15.01.2020 року.

Сторони у судове засідання призначене на 15.01.2020 року не з`явились, представник позивача надіслав клопотання про відкладення розгляду справи.

15.01.2020 року розгляд справи відкладено на 19.02.2020 року за клопотанням представника позивача.

У судовому засіданні 19.02.2020 року оголошено перерву у розгляді справи до 01.04.2020 року, у зв`язку з необхідністю дослідження оригіналів документів.

Сторони у судове засідання призначене на 01.04.2020 року не з`явились, представник позивача надіслав на електронну адресу суду без використання власного електронного цифрового підпису клопотання про відкладення розгляду справи до закінчення карантину.

Так, у судові засідання призначені до розгляду 14.05.2020 року, 12.06.2020 року, 31.08.2020 року, 22.10.2020 року, 05.11.2020 року та 16.12.2020 року ані позивач, ані представник позивача не з`явились, про день, час та місце проведення судового засідання повідомлені належним чином, про причину неявки суду не повідомили.

Суд дослідивши клопотання про відкладення розгляду справи, дослідивши матеріали цивільної справи, дійшов наступного висновку.

Про судові засідання представника позивача було повідомлено у відповідності до положень ст.128 ЦПК Україна шляхом направлення СМС-повідомлення, які були доставлені.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі Смірнов проти України, згідно з положеннями частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням п.1 ст.6 даної Конвенції.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях, зокрема Юніон Аліментаріа проти Іспанії від 07 липня 1989 року, виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було зневільовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, якщо таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.

При цьому, суд зазначає, що Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначає що, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Керуючись практикою Європейського суду з прав людини, суду необхідно виходити з того, що реалізуючи п.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності право суддя та справедливого судового розгляду кожна держава учасниця цієї Конвенції в праві встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах Осман проти Сполученого королівства від 28.10.1998 року та Круз проти Польщі від 19.06.2001 року.

Суд враховує, що постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 року №211 Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, з урахуванням постанови Кабінету Міністрів України №392 від 20.05.2020 року Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2та постанови Кабінету Міністрів України №641 від 22.07.2020 року Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 у чинній редакції, з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19 з 12.03.2020 року по 31.12.2020 року (в редакції останніх змін) на всій території України встановлено карантин.

Постановою Кабінету Міністрів України від 04.05.2020 року №343 Про внесення змін до деяких актів Кабінету Міністрів України внесено зміни до постанови Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 року № 211 Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 та відповідно до підпункту 8 пункту 2 постанови дозволена діяльність адвокатів, нотаріусів, аудиторів та психологів.

Постановою Кабінету Міністрів України від 20.05.2020 року №392 Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та етапів послаблення протиепідемічних заходів запроваджено послаблення протиепідемічних заходів, передбачених пунктом 3 цієї постанови, на території регіонів із сприятливою епідемічною ситуацією. Зокрема, дозволено регулярні та нерегулярні пасажирські перевезення автомобільним транспортом у міському, приміському, міжміському, внутрішньообласному та міжнародному сполученні.

Наведене свідчить про усунення перешкод у реалізації учасниками справи своїх процесуальних прав та обов`язків.

В той же час суд звертає увагу на те, що за положеннями статті 129 Конституції України, статті 2 ЦПК України одним із завдань судочинства є своєчасний розгляд справи, що відповідає положенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою кожен має право на справедливий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Наразі спрогнозувати календарну дату закінчення дії карантину на території України об`єктивно неможливо.

Зокрема, з метою дотримання вказаного принципу ст. 212 ЦПК України доповнено ч.4 наступного змісту: під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), учасники справи можуть брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів. Підтвердження особи учасника справи здійснюється із застосуванням електронного підпису, а якщо особа не має такого підпису, то у порядку, визначеному Законом України "Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус"або Державною судовою адміністрацією України.

Крім того, ЦПК України передбачає також участь учасника справи у судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні суду, визначеному судом (ч. 6 ст. 212 ЦПК України).

Суд наголошує, що відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною передумовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін учасників справи, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні (стаття 223 ЦПК України).

Згідно ч.1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Згідно п.2 ч.2 ст. 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Згідно п.1 ч.3 ст.223 ЦПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

За таких обставин, беручи до уваги неодноразову неявку в судове засідання представника позивача, належне його повідомлення про дату, час і місце судових засідань, а також те, що причини заявлення даного клопотання про відкладення розгляду визнано судом не поважними, оскільки учасники справи не позбавлені можливості приймати участь у судових засіданнях дистанційно, а тому в задоволенні клопотання про відкладення розгляду справи потрібно відмовити.

Відповідно до ч.5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

У даній справі нез`явлення у судове засідання представника позивача перешкоджає вирішенню спору.

Згідно п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до п.1 ч.2 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

Враховуючи викладене, а також те, що позивач, який належним чином був неодноразово повідомлений про місце, час та дату проведення судових засідань до судового засідання повторно не з`явився, нез`явлення позивача перешкоджає вирішенню спору, надіславши клопотання про відкладення судового засідання в зв`язку із запровадженням карантинних заходів, які судом визнано неповажними причинами відкладення розгляду справи, позовну заяву необхідно залишити без розгляду.

Керуючись ст. 200, 223, 257 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання представника позивача про відкладення розгляду справи відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю Інвест-строй про виділ частки в натурі- залишити без розгляду.

Особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання до Дніпровського апеляційного суду апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

У відповідності до п.п. 15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України, в редакції Закону України від 03.10.2017 року, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи через Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області.

Учасник справи, якому ухвалу не було вручено у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження відповідно та в порядку і строки, визначені ст. 354 ЦПК України.

Ухвала знаходиться в Єдиному державному реєстрі судових рішень за веб-адресою: http://reyestr.court.gov.ua.

Суддя: А. О. Врона