Справа № 462/2594/20
УХВАЛА

15 липня 2020 року суддя Залізничного районного суду м. Львова Румілова Н.М., розглянувши заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про скасування судового наказу

в с т а н о в и в :

На адресу суду 07.07.2020 року надійшла заява від ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про скасування судового наказу №462/2594/20 виданого 18 травня 2020 року Залізничним районним судом м. Львова за заявою ЛКП «Залізничнетеплоенерго» про солідарне стягнення з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на користь Львівського комунального підприємства «Залізничнетеплоенерго» 10 327 (десять тисяч триста двадцять сім) грн. 47 коп. заборгованості за послуги з постачання теплової енергії та судовий збір в розмірі по 105 грн. 10 коп. з кожного.

Дослідивши матеріали заяви, суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст. 170 ЦПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Згідно ч.ч.2, 3 статті 170 ЦПК України заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі та має містити: найменування суду, до якого подається заява; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника для фізичних осіб громадян України; наказ, що оспорюється; зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача.

У відповідності до ч.5 ст. 170 ЦПК України до заяви про скасування судового наказу додається документ, що підтверджує сплату судового збору, який згідно ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір становить 0,05 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає - 105,10 грн.

Разом з тим, як вбачається з матеріалів поданої заяви про скасування судового наказу, до такої не додано документу, що підтверджує сплату судового збору. При цьому заявники, зазначили, що через важкий майновий стан, не має змоги сплатити судовий збір.

Відповідно до ч.1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

За змістом ч.3 ст.136 ЦПК України з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Дане право деталізовано в ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», а саме зазначено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

За частиною 2 ст.8 суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Згідно з роз`ясненнями п. 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах" від 17 жовтня 2014 року № 10, єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Всупереч зазначеним вимогам, заявники не надали суду належних доказів, які б дали підстави суду звільнити їх від сплати судового збору. Суд не вбачає підстав для звільнення їх від сплати судового збору.

Згідно ч.6 ст. 170 ЦПК України у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду.

Враховуючи наведене, заява ОСОБА_1 , ОСОБА_2 не відповідає вказаним вище вимогам статті 170 ЦПК України, тому вважаю за необхідне повернути її без розгляду.

Керуючись ст. 170 ЦПК України, ст. 4 Закону України «Про судовий збір»

п о с т а н о в и в :

Заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про скасування судового наказу №462/2594/20 від 18 травня 2020 року повернути без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Суддя: Н.М.Румілова