Справа № 525/1397/19
Провадження № 2/525/89/2020

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03.02.2020 Великобагачанський районний суд Полтавської області в складі: головуючого судді Хоролець В.В., при секретарі Хоменко М.М., розглянувши у підготовчому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі суду в селищі Велика Багачка Полтавської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

в с т а н о в и в:

З позовної заяви ОСОБА_1 вбачається, що шлюб між сторонами зареєстрований 25 квітня 2015 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Миргороду реєстраційної служби Миргородського міськрайонного управління юстиції у Полтавській області, актовий запис № 87, що підтверджується свідоцтвом про одруження серії НОМЕР_1 . Дошлюбне прізвище позивачки ОСОБА_3 . В зареєстрованому шлюбі перебуває вперше. Також позивач вказує, що від шлюбу сторони мають малолітню дитину сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає разом з позивачкою по справі.

Позивачка звернулася до суду і просила шлюб розірвати, вказує, що на примирення не згодна. Зазначає у позові про те, що сімейне життя з відповідачем не склалося, через відсутність взаєморозуміння в сім`ї, різні погляди на сімейне життя, подружня невірність, скандали в сім`ї з цієї причини, які негативно впливають на виховання дитини, неможливість подальшого спільного проживання. Позивачка стверджує, що збереження сім`ї не можливе та суперечить її інтересам, на примирення не згодна. Спору про місце проживання дитини та про розподіл спільного майна в даний час між сторонами не має. Посилаючись на вищевикладене, просила шлюб між сторонами розірвати (а.с.2).

Згідно листа виконавчого комітету Устивицької сільської ради Великобагачанського району Полтавської області №02-24/1096 від 02.12.2019 року вбачається, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 зареєстрований за адресою: с. Устивиця Великобагачанського району Полтавської області (а.с.12).

Загальне позовне провадження у справі було відкрито ухвалою судді від 10.12.2019 року (а.с.15) і підготовче засідання у справі призначено на 03.02.2020 року.

До початку проведення підготовчого засідання 15.10.2019 року позивач (а.с.13) та 13.01.2020 року відповідач (а.с.20) подали письмові заяви, з яких вбачається, що позивач позов підтримує і просить його задовольнити; відповідач ОСОБА_2 вказав, що позов визнає, не заперечує проти його задоволення і просив розглядати справу у його відсутність та розподілити судові витрати порівну.

В зв`язку з вищевикладеним, суд вирішив проводити підготовче засідання, враховуючи положення ч.2 ст.247 ЦПК України.

Відповідно до ч.3 ст.200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Згідно ч.4 цієї статті, ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі, зокрема, визнання позову, проводиться в порядку, встановленому статтями 206,207 цього Кодексу.

Відповідач у справі має право визнати позов на будь-якій стадії судового процесу (п.1 ч.2 ст.49 ЦПК України).

За нормою ч.1 ст.206 ЦПК України, відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

Відповідно до ч.4 ст.206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Суд, вивчивши матеріали справи і давши їм належну оцінку приходить до висновку, що позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ч.3 ст.12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ст.13 ЦПК України (диспозитивність цивільного судочинства), суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Судом встановлено, що подружжя ОСОБА_5 перебуває в зареєстрованому шлюбі з 25 квітня 2015 року, шлюб зареєстрований відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Миргороду реєстраційної служби Миргородського міськрайонного управління юстиції у Полтавській області, актовий запис № 87 (а.с.3).

Від шлюбу сторони мають малолітню дитину сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який проживає разом з позивачкою по справі (а.с.а.с.4,5).

З довідки виданої виконавчим комітетом Гоголівської селищної ради Великобагачанського району Полтавської області №1565 від 10.10.2019 року вбачається, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 зареєстрована та проживає в АДРЕСА_1 та має такий склад сім`ї: син ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с.5).

З доводів позовної заяви ОСОБА_6 вбачається, що шлюбні відносини між подружжям фактично припинені, зберегти сім`ю не вдалося, позивач на примирення не згоден (а.с.2). Відповідач у справі у своїй заяві від 13.01.2020 року не заявляв про надання йому строку на примирення.

Статтею 51 Конституції України встановлено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.

Згідно ст.21 СК України шлюб є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у державному органі реєстрації актів цивільного стану.

За нормою ст.112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Як вказав Верховний Суд у своїй постанові від 08.11.2018 року у справі №569/458/18, незгода будь-якого зі сторін подружжя продовжувати сімейні відносини є підставою для визнання права такої особи вимагати розірвання шлюбу.

Шлюбні відносини між сторонами фактично припинились, на примирення сторони не згодні. Шлюб розпався через відсутність взаєморозуміння і взаємоповаги в сім`ї, різні погляди на сім`ю та сімейне життя зокрема, в зв`язку з цим сторони втратили одне до одного відповідні почуття, які характерні для подружніх стосунків.

При таких обставинах справи суд вважає, що сім`я сторін розпалась остаточно, підстав для досягнення примирення між сторонами немає і вони про це не просили суд, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам одного з подружжя, тому є підстави для розірвання шлюбу.

На підставі викладеного та керуючись ст.51 Конституції України, ст.ст.21,105,110,112 Сімейного кодексу України, ст.ст.4,11,12,13,76-80,81,83,197,200,206,247,259,263-265,268,273 ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в:

Шлюб, зареєстрований 25 квітня 2015 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Миргороду реєстраційної служби Миргородського міськрайонного управління юстиції у Полтавській області, актовий запис № 87 між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 розірвати.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_8 змінити прізвище на дошлюбне « ОСОБА_3 ».

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо воно не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Полтавського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до пп.15.5 п.15 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Великобагачанський районний суд Полтавської області.

На виконання п.4 ч.5 ст.265 ЦПК України судом зазначається повне найменування сторін: позивач ОСОБА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , паспорт серії НОМЕР_3 ; відповідач ОСОБА_2 , проживає за адресою: АДРЕСА_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_4 , паспорт серії НОМЕР_5 .

Суддя В.В.Хоролець