Справа №636/4623/19
Провадження №2/636/462/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 січня 2020 року м. Чугуїв

Чугуївський міський суд Харківської області у складі: головуючого судді Дьоміної О.П., за участю представника позивача Врагової ОСОБА_1 , представника відповідача Кужелєвої С.В., секретаря судового засідання Шилової І.В., розглянувши у підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Маяк» в особі директора Шаровкіна В.М. про розірвання договору оренди земельної ділянки, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 звернулась до Чугуївського міського суду Харківської області з позовною заявою до СТОВ «Маяк» в особі директора Шаровкіна В.М., в якій просить:

- припинити, шляхом розірвання, договір оренди земельної ділянки без номеру від 16.11.2012 року, укладений між нею та СТОВ «Маяк» в особі директора Шаровкіна В.М., зареєстрований в ДРРП 08.05.2014 року за №5614155, у відношенні земельної ділянки площею 3,6794 гектарів, кадастровий №:02:000:0296, призначеної для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташованої на території Коробочкинської сільської ради Чугуївського району Харківської області, та скасувати його реєстрацію;

- стягнути зі СТОВ «Маяк» на користь позивача понесені нею судові витрати у розмірі 3368,40 грн.

У підготовчому судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_3 заявила клопотання про призначення у справі судової еколого-ґрунтознавчої експертизи, на вирішення якої поставити питання: який агрохімічний стан та стан родючості ґрунту на даний час земельної ділянки площею 3,6794 гектарів, кадастровий №:02:000:0296, призначеної для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка знаходиться на території Коробочкинської сільської ради Чугуївського району Харківської області? Чи є агрохімічний стан та стан родючості ґрунту вказаної земельної ділянки на даний час таким, що істотно перешкоджає передбаченому договором використанню земельної ділянки?

В обґрунтування заявленого клопотання представник відповідача посилається на розбіжність між показниками родючості ґрунту належної позивачу земельної ділянки за наданими нею Агрохімічним паспортом і висновком лабораторного обстеження якості ґрунтів та результатами агрохімічного аналізу ґрунту вказаної земельної ділянки, проведеного на замовлення відповідача. У зв`язку зі значним розрізом між даними, наведеними в доказах позивача та доказами, поданими відповідачем щодо агрохімічного стану та стану родючості ґрунту, зважаючи на те, що перевірка стану земельної ділянки можлива лише шляхом вирішення питань, які потребують спеціальних знань в області екології та ґрунтознавства, представник відповідача вважає за необхідне проведення судової еколого-ґрунтознавчої експертизи.

Судом поставлено на обговорення клопотання про призначення судової еколого-ґрунтознавчої експертизи.

Представник позивача проти призначення по справі експертизи категорично заперечувала, посилаючись на те, що Постановою КМУ за №413 від 07.06.2017 року «Деякі питання удосконалення управління в сфері використання та охорони земель сільськогосподарського призначення державної власності та розпорядження ними» була затверджена стратегія удосконалення управління в сфері використання та охорони земель сільськогосподарського призначення державної власності та розпорядження ними. Так, в порядку виконання стратегії Урядом була створена ДУ «Інститут охорони ґрунтів України» - ДУ «Держгрунтохорона», яка має структурні підрозділи в кожній області країни і саме на цю установу Уряд і поклав обов`язки в тому числі і щодо проведення агрохімічної паспортизації для визначення показників родючості ґрунтів та рівня їх забруднення токсичними речовинами. Саме тому позивач зверталась до Харківської філії ДУ «Держгрунтохорона» щодо отримання довідки-інформації стану агрохімічних показників ґрунтів земельної ділянки за попередні роки та агрохімічного паспорту на наступний час.16.11.2018 року позивач отримала висновок за результатами лабораторного обстеження якості ґрунтів та порівняльного аналізу агрохімічної паспортизації земель сільськогосподарського призначення на території Чкаловської селищної Ради с. Коробочкине, за яким вміст органічної речовини в переданій відповідачу в оренду земельній ділянці значно погіршився, змінився, що є значним погіршенням родючості ґрунтів і основною причиною погіршення родючості є господарська діяльність, тобто недотримання культури землеробства. Будь-яких сумнівів в об`єктивності проведених досліджень Харківською філією ДУ «Держгрунтоохорона» та наданих даних агрохімічного паспорту і висновку за результатами обстеження якості ґрунтів не має.

Представник позивача вважає, що призначення по справі експертизи та її доручення Київському науково-дослідному інституту судових експертиз не має сенсу, бо висновок експертизи не буде мати значення для суду тому, що цей заклад не має повноважень щодо лабораторних обстежень якості ґрунтів за показниками родючості. Всі дані щодо стану агрохімічних показників ґрунтів в цілому по Харківській області знаходяться тільки в Харківській філії ДУ «Держгрунтоохорона».

Представник відповідача підтримала клопотання та просила його задовольнити, при цьому пояснила, що саме висновок НДЦ ТОВ «Ірлен», розроблений на замовлення відповідача і є підставою для ініціювання проведення незалежної судової експертизи, яка буде проведена із відібранням зразків у присутності обох сторін по справі із дотриманням експертом вимог нормативно-правових актів щодо їх відібрання, оскільки докази надані позивачем викликають у відповідача сумніви щодо дотримання ХФ ДУ «Держгрунтохорона» вимог законодавства при проведенні обстеження земельної ділянки, відібранні зразків та проведенні лабораторних досліджень. Висновок вказаної установи, на думку представника відповідача, містить лише загальні фрази, без жодної деталізації проведеної процедури відібрання зразків, не містить дат відібрання, не зазначено осіб, які проводили обстеження, хто був присутнім при цьому, які документи складалися, а це в свою чергу не дає можливості перевірити дотримання фахівцями вимог законодавства. Крім того представник відповідача зауважила, що Постанову КМУ за №413 від 07.06.2017 року, на яку посилається представник позивача втратила чинність та визнана неконституційною Рішенням КСУ за №8-р/2019 від 25.06.2019 року.

Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали справи, суд прийшов висновку, що дане клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав:

Відповідно до вимог ст. 197 ч. 2 п. 8 ЦПК України у підготовчому засіданні суд, зокрема вирішує питання про призначення експертизи.

Відповідно до п. 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову експертизу в кримінальних та цивільних справах» за №8 від 30.05.1997 року, призначення експертизи в цивільних справах допускається як під час судового розгляду, так і в процесі підготовки до нього. У разі коли необхідність експертного висновку обумовлена обставинами, викладеними у позовній заяві, чи поданими доказами, суддя має призначити експертизу, як правило, при підготовці справи до судового розгляду, враховуючи при цьому думку осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до вимог ст. 102 ЦПК України, предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

Частиною 1 ст. 103 ЦПК України визначено, що суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Відповідно до ч. 3 ст. 103 ЦПК України, при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

Згідно з ч. 4 ст. 103 ЦПК України, питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

Відповідно до вимог ст. 107 ЦПК України матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом, або учасник справи, якщо експертиза проводиться за його замовленням.

В рамках справи заявлено вимогу припинити, шляхом розірвання, договір оренди земельної ділянки, призначеної для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, та скасувати його реєстрацію, на підставі того, що відповідачем допущені істотні порушення умов договору, а саме відповідач не дотримується екологічної безпеки землекористування та збереження родючості ґрунтів. Для перевірки вказаних фактів необхідні спеціальні знання, тому суд вважає за необхідне призначити по справі судову еколого-грунтознавчу експертизу.

Одночасно з цим слід зазначити, що відповідно до вимог ст. 109 ЦПК України у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Окрім того, суд зазначає, що відповідно до вимог ст. 110 ЦПК України, висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 252 ЦПК України, суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку призначення судом експертизи. Оскільки для проведення зазначеної експертизи потрібний значний проміжок часу, на час проведення експертизи провадження у справі слід зупинити.

Керуючись ст. ст. 103-105, 197, 252, 253, 258, 260, 352, 353, 354 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання представника відповідача ОСОБА_3 про призначення судової еколого-ґрунтознавчої експертизи - задовольнити.

Призначити у справі за №636/4623/19 за позовом ОСОБА_2 до Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Маяк» в особі директора Шаровкіна В.М. про розірвання договору оренди земельної ділянки судову еколого-ґрунтознавчу експертизу, проведення якої доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (м. Київ, вул. Смоленська, 6).

На вирішення експерту поставити наступні питання:

1. Який агрохімічний стан та стан родючості ґрунту на час проведення експертизи земельної ділянки, кадастровий №:02:000:0296, площею 3,6794 гектарів, призначеної для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована на території Коробочкинської сільської ради Чугуївського району Харківської області?

2. Чи є агрохімічний стан та стан родючості грунту на час проведення експертизи земельної ділянки кадастровий №:02:000:0296, площею 3,6794 гектарів, призначеної для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована на території Коробочкинської сільської ради Чугуївського району Харківської області, таким пошкодженням об`єкту оренди, яке істотно перешкоджає передбаченому договором використанню земельної ділянки?

Попередити експертів про кримінальну відповідальність за статтями 384-386 КК України.

Копію ухвали направити експертній установі для проведення експертизи.

У розпорядження експертів надати матеріали цивільної справи 636/4623/19.

Витрати за проведення експертизи покласти на відповідача СТОВ «Маяк» (Харківська область, Чугуївський район, с. Коробочкине, вул. Шкільна, 1), роз`яснивши йому положення ст. 109 ЦПК України про наслідки ухилення від участі в експертизі.

Провадження у справі зупинити на час проведення експертиз.

Ухвала в частині зупинення провадження у справі може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через суд першої інстанції протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.П. Дьоміна