У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про відмову у відкритті провадженні по справі

24.01.2020 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Бедьо В.І. розглянувши матеріали цивільної справи в порядку окремого провадження за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа Тисаашванська сільська рда про встановлення факту, що має юридичне значення, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 звернулася до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із заявою в порядку окремого провадження про встановлення факту проживання однією сімєю ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Оглянувши зміст заяви та додані до неї письмові докази суддею встановлено наступне.

Посилаючись на ст. 315 ЦПК України, заявник просить суд встановити факт проживання однією сімєю.

Детально вивчивши зміст заявлених вимог судом встановлено, що заявниця просить суд встановити юридичний факт постійного проживання зі спадкодавцем, оскільки внаслідок відсутності доказів її постійного проживання за вказаною у заяві адресою разом з ОСОБА_3 нотаріус відмовив їй у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_3 .

Таким чином у даному випадку зі змісту заяви вбачається спір про право, оскільки вимога про встановлення факту постійного проживання пов`язана з доведенням факту прийняття спадщини, на яку можуть мати права інші спадкоємці або сільська рада в порядку прийняття від померлого спадщини.

Так згідно з пунктами 2, 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними.

Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім`єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до 01 січня 2004 року тощо.

Якщо постійне проживання особи зі спадкодавцем на час відкриття спадщини не підтверджено відповідними документами, у зв`язку із чим нотаріус відмовив особі в оформленні спадщини, спадкоємець має право звернутися в суд із заявою про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Згідно з ч. 6 ст. 294 ЦПК України якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Частиною 4 ст. 315 ЦПК України також передбачено, що суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.

Звертаючись до суду з відповідною заявою, ОСОБА_2 вказує, що встановлення відповідного факту є необхідним для виникнення права на спадщину.

За таких обставин, приймаючи до уваги, що з поданої до суду заяви вбачається спір про право, у відкритті провадження за заявою ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5 , приватний нотаріус Асаулюк Андрія Валерійовича про встановлення фактів, що мають юридичне значення необхідно відмовити, роз`яснивши право звернення з позовом в загальному порядку з дотриманням правил підсудності.

Керуючись ст. 315 ЦПК України, суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

У відкритті провадження в справі за заявою за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа Тисаашванська сільська рада про встановлення факту, що має юридичне значення відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду або через Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручене у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому віддповідної ухвали суду.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду В.І. Бедьо