Справа 688/393/20
№ 2/688/330/20
Рішення

іменем України

(заочне)

21 квітня 2020 року м. Шепетівка

Шепетівський міськрайонний суд Хмельницької області

у складі: головуючого - судді Цідик А.Ю.,

за участю: секретаря судового засідання Гошовської О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі засідань у м. Шепетівка цивільну справу за позовом акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

встановив:

1.Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача.

У лютому 2020 року АТ КБ «ПриватБанк» звернувся до суду з позовом та просив ухвалити рішення, яким стягнути з ОСОБА_1 на його користь заборгованість за кредитним договором № б/н від 24.04.2010 року, в розмірі 18433 грн 25 коп., яка складається з 7170 грн 90 коп. - заборгованість за простроченим тілом кредиту, 1169 грн 36 коп. - заборгованість за відсотками, нарахованими на прострочений кредит згідно ст. 625 ЦК України, 8739 грн 03 коп. заборгованість за пенею, а також штраф (фіксована частина) - 500 грн., штраф (процентна складова) - 853 грн 96 коп. та стягнути судові витрати в розмірі 2102 грн.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, АТ КБ «ПриватБанк» вказував, що відповідно до укладеного договору № б/н від 24.04.2010 року ОСОБА_1 отримав кредит у розмірі 5000 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку, зі сплатою відсотків в розмірі 30 % на рік на суму залишку заборгованості за кредитом з кінцевим строком повернення, що відповідає строку дії картки. Отримавши кредитні кошти, ОСОБА_1 , належним чином не виконував взяті на себе зобов`язання за укладеним кредитним договором, а тому станом на 10.12.2019 мав заборгованість в сумі 18433 грн 25 коп., яка включає заборгованість за простроченим тілом кредиту, відсотками, нарахованими на прострочений кредит згідно ст. 625 ЦК України, а також пеня, штрафи.

Представник позивача у судове засідання не з`явився, про дату, час і місце судового засідання повідомлений належним чином, долучив до позовної заяви клопотання щодо проведення розгляду справи у його відсутність, не заперечив проти заочного розгляду справи та ухвалення заочного рішення, позов підтримав у повному обсязі.

Відповідач у судове засідання повторно не з`явився, вважається таким, що належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання згідно з п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України, не повідомив про причини неявки, відзив не подав.

2.Заяви, клопотання та інші процесуальні дії у справі.

Ухвалою Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 14 лютого 2020 року позовну заяву залишено без руху та наданий позивачу строк для усунення недоліків. 20 лютого 2020 року недоліки усунуто позивачем, після чого ухвалою Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 21 лютого 2020 року справу призначено до судового розгляду по суті на 18 березня 2020 року. Ухвалою суду від 18 березня 2020 року судове засідання відкладено на 21 квітня 2020 року в зв`язку із витребуванням у позивача доказів. Ухвалою суду від 18 березня 2020 року постановлено про заочний розгляд справи у зв`язку з тим, що відповідач у судове засідання повторно не з`явився, не повідомив про причини неявки, належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, не подав відзив, позивач не заперечував проти такого вирішення справи.

3.Фактичні обставини, встановлені судом та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини.

Між сторонами виникли правовідносини щодо заборгованості за кредитним договором, які регулюються нормами Цивільного кодексу України (далі ЦК України).

Судом встановлено, що в анкеті-заяві про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у ПриватБанку від 24.04.2010 та довідці про умови кредитування з використанням кредитки «Універсальна 55 днів пільгового періоду», які підписані відповідачем, сторонами погоджено розмір базової процентної ставки за кредитом в сумі 2,5% на місяць на залишок заборгованості, розмір щомісячного платежу, розмір пені за несвоєчасне погашення заборгованості, розмір штрафу за порушення строків платежів (500 грн.+5% від суми заборгованості).

Позивач свої зобов`язання за кредитним договором виконав в повному обсязі, надавши відповідачу кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок.

ОСОБА_1 користувався наданою йому кредитною карткою, однак повернення коштів здійснював не в повному обсязі, у зв`язку з чим утворилась заборгованість.

Відповідно до розрахунку заборгованості за договором б/н від 24.04.2010, станом на 10.12.2019 заборгованість відповідача перед позивачем за простроченим тілом кредиту 7170,90 грн., за відсотками на прострочений кредит за ст. 625 ЦК України 1169,36 грн. Банком також нараховані пеня в сумі 8739,03 грн, штрафи 500 грн. та 853,96 грн.

Вказані обставини підтверджуються письмовими доказами: копією анкети-заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у ПриватБанку від 24.04.2010, копією довідки про умови кредитування з використанням кредитки «Універсальна 55 днів пільгового періоду», розрахунком заборгованості, банківськими виписками по картковому рахунку відповідача, довідкою про видані кредитні картки, довідкою про зміну умов кредитування та обслуговування кредитної картки.

4.Застосовані норми права.

Відповідно до частин першої, другої статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).

За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Частиною першою статті 638 цього Кодексу встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

У статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Згідно з ч. 1 ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Відповідно до ч. 1 ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (ч. 1 ст. 1048 ЦК України).

Частиною другою статті 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору.

Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України).

Згідно із частиною першою статті 633 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги.

За змістом статті 634 цього Кодексу договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. У переважній більшості випадків застосування конструкції договору приєднання його умови розроблює підприємець (в цьому випадку АТ КБ «Приватбанк»).

Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому з огляду на зміст статей 633,634 ЦК України можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений.

Згідно зі статтею 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками.

Частиною першою статті 1050 ЦК України передбачено, якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до статті 625 цього Кодексу.

За змістом частини другої статті 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням установленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

5.Оцінка суду.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з огляду на таке.

Банк дійсно надав відповідачеві кошти за кредитним договором на умовах строковості і платності, однак такі кошти були не повністю повернуті відповідачем. Вимога позивача про стягнення з відповідача заборгованості за простроченим тілом кредиту в розмірі 7170,90 грн ґрунтується на вимогах закону, підтверджується належними доказами, наданими позивачем, а тому підлягає задоволенню.

Разом з тим, суд дійшов висновку, що вимоги позивача про стягнення заборгованості за відсотками, нарахованими на прострочений кредит згідно зі ст. 625 ЦК України в сумі 1169 грн 36 коп. не підлягають задоволенню.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 28 березня 2018 року у справі № 444/9519/12 (провадження № 14-10цс18) передбачено, що після спливу визначеного договором строку кредитування чи у разі пред`явлення до позичальника вимоги згідно з частиною другою статті 1050 ЦК України право кредитодавця нараховувати передбачені договором проценти за кредитом припиняється. Права та інтереси кредитодавця в охоронних правовідносинах забезпечуються частиною другою статті 625 ЦК України, яка регламентує наслідки прострочення виконання грошового зобов`язання.

Строк погашення кредиту в повному обсязі визначено останнім днем місяця, зазначеного на картці (строку кредитування).

Відповідно до довідки АТ КБ «Приватбанк» (а.с. 60) відповідачу ОСОБА_1 за цим договором було видано чотири кредитні картки, остання з них має строк дії до червня 2022 року.

Таким чином, строк кредитування за цим договором спливає в червні 2022 року. АТ КБ «Приватбанк» звернувся до суду з позовом 07.02.2020 року.

Враховуючи, що на час визначення заборгованості за відсотками, нарахованими на прострочений кредит згідно зі ст. 625 ЦК України, в сумі 1169,36 грн, строк кредитування не сплив, суд вважає, що нарахування відсотків за порушення грошового зобов`язання згідно зі ст. 625 ЦК України не є належним способом захисту прав кредитодавця АТ КБ «Приватбанк».

Щодо вимог позивача про стягнення пені та штрафу, суд виходить з такого.

Відповідно до ст.ст. 546, 549 ЦК України виконання зобов`язання забезпечується зокрема неустойкою, яка визначається як штрафом, пенею і є грошовою сумою або іншим майном, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання.

Як видно з довідки про умови кредитування з використанням кредитки «Універсальна 55 днів пільгового періоду», підписаної відповідачем, передбачена відповідальність позичальника за несвоєчасне погашення заборгованості по кредиту у вигляді пені (пеня1 + пеня2, де пеня1 - базова процентна ставка за договором, пеня2 - 1% від суми заборгованості, але не менше 30 грн. в місяць) та за порушення строків платежів з будь-якого грошового зобов`язання більш, ніж на 30 днів у вигляді штрафу (500 грн.+5% від суми заборгованості).

Отже, означеними умовами кредитування передбачена відповідальність за несвоєчасне виконання позичальником своїх зобов`язань за кредитним договором у вигляді як пені, так і штрафу одночасно.

Тобто за одне і те ж саме порушення зобов`язання у вигляді несвоєчасної сплати кредиту передбачена подвійна відповідальність одного виду, в той час коли пеня та штраф є різновидами неустойки як юридичної відповідальності, а не окремими видами штрафних санкцій.

Заявлені позивачем вимоги про одночасне стягнення з відповідача штрафних санкцій у вигляді пені та штрафу за несвоєчасну сплату кредиту свідчать про безпідставне намагання кредитора застосувати до боржника подвійну цивільно-правову відповідальність одного й того ж виду за одне й те ж порушення договірного зобов`язання (прострочення виконання грошового зобов`язання), що суперечить вимогам ч. 1 ст. 61 Конституції України та ч. 3 ст. 509 ЦК України, згідно з якими ніхто не може бути двічі притягнений до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення, а зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги банку в частині стягнення неустойки у вигляді пені задоволенню не підлягають, а з відповідача на користь позивача слід стягнути штраф відповідно до умов кредитного договору в розмірі 500 грн. (фіксовану частину) та 358,55 грн. (процентну складову).

6.Розподіл судових витрат.

Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір пропорційно розміру задоволених вимог у сумі 915, 42 грн. (від 43,55% задоволених вимог).

Керуючись ст.ст. 141, 263-265, 280-282 ЦПК України, ст.ст. 207, 509, 526, 546, 549, 610, 625-626, 628, 633-634, 638, 1048-1050, 1054-1055 Цивільного кодексу України, суд

ухвалив:

Позов акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» 8029 (вісім тисяч двадцять дев`ять) грн 45 коп. заборгованості за кредитним договором № б/н від 24.04.2010р., яка виникла станом на 10.12.2019, а також судовий збір в сумі 915 (дев`ятсот п`ятнадцять) грн 42 коп.

У решті позову відмовити.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Позивач має право подати апеляційну скаргу до Хмельницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача , яка може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки подання апеляційної скарги на рішення суду та заяви про перегляд заочного рішення суду, продовжуються на строк дії такого карантину.

Учасники справи:

Позивач - Акціонерне товариство комерційний банк «Приватбанк», адреса: 01001, м. Київ, вул. Грушевського, буд. 1-Д; адреса для листування: 49094, м. Дніпро, вул. Набережна Перемоги, 50; .

Відповідач - ОСОБА_1 , зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 .

Повний текст рішення складено 23 квітня 2020 року.

Суддя А.Ю. Цідик