справа № 274/3537/20
провадження № 2/0274/1365/20
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

22.07.2020 року м. Бердичів

Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області в складі: головуючого судді Вдовиченко Т.М., за участю секретаря судового засідання - Рудич М.О., розглянувши в відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Бердичева Житомирської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення розміру ідеальних часток у праві спільної сумісної власності, -

В с т а н о в и в :

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просив визначити розмір ідеальних часток у праві спільної сумісної власності на земельну ділянку площею 0,077 га кадастровий № :01:004:0328, призначену для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд (присадибна ділянка), розташовану по АДРЕСА_1 , а саме, що частки ОСОБА_1 та ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , у праві спільної сумісної власності на земельну ділянку становлять по 1/4 ідеальних часток.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач посилається на те, що відповідно до Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, зазначена земельна ділянка перебуває у спільній сумісній власності ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 . ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 померла. Позивач, як єдиний спадкоємець, який прийняв спадщину, отримав Свідоцтво про право власності на 1/2 частки квартири АДРЕСА_2 . Постановою приватного нотаріуса від 06.12.2019 року позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/4 земельної ділянки, розташованої по АДРЕСА_1 , у зв`язку з тим, що не визначена частка померлої ОСОБА_4 у праві спільної сумісної власності на земельну ділянку.

Оскільки позивач позбавлений можливості здійснити своє право на спадкування та отримати свідоцтво про право на спадщину за законом на земельну ділянку, в зв`язку з наведеними у постанові нотаріуса підставами, то таке право підлягає відновленню в судовому порядку.

Позивач в підготовче судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримує в повному обсязі.

Відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 в підготовче судове засідання також не з`явилися, подали заяви про розгляд справи у їхній відсутності, позовні вимоги визнають в повному обсязі.

У відповідності до вимог ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як підтверджується матеріалами справи, відповідно до Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №167977621 від 24.05.2019 року ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 являються власниками земельної ділянки кадастровий номер :01:004:0328, площа 0,077 га. Зазначена земельна ділянка належить співвласникам на праві спільної сумісної власності (а.с. 10).

Згідно Витягу із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 12.02.2020 року № 97-6-0.16-885/172-20, земельна ділянка кадастровий номер кадастровий :01:004:0328, цільове призначення6 для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд (присадибна ділянка), площа - 0,077 га, розташована по АДРЕСА_1 , нормативна грошова оцінка - 96181,00 грн. (а.с. 11).

23.05.2019 року співвласник земельної ділянки - ОСОБА_4 померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 (а.с. 8).

Позивач отримав Свідоцтво про право власності на 1/2 частки квартири АДРЕСА_2 (а.с.13).

Постановою приватного нотаріуса Бердичівського міського нотаріального округу від 06.12.2019 року № 1165/02-31 позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/4 земельної ділянки, розташованої по АДРЕСА_1 , у зв`язку з тим, що не визначена частка померлої ОСОБА_4 у праві спільної сумісної власності на земельну ділянку (а.с. 10).

Статтею 15 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Статтею 1216 ЦК України встановлено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно зі ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять всі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Частиною 1 ст. 1226 ЦК України передбачено, що частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Положеннями ст.370 ЦК України передбачено, що співвласники мають право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній сумісній власності. У разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного з співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 372 ЦК України, у разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними.

Як зазначено в пункті 3.4 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року №24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», розглядаючи спори, пов`язані із спадкуванням частки майна, що у спільній сумісній власності, судам слід звертати увагу на те, що згідно із ст. 368 ЦК спільною власністю є не лише майно, набуте подружжям за час шлюбу, якщо інше не встановлено договором або законом, а й майно, набуте в результаті спільної праці та за спільні грошові кошти членів сім`ї, якщо інше не встановлено договором, укладеним у письмовій формі. У разі відмови нотаріуса видати свідоцтво про право на спадщину спадкоємці учасники спільної сумісної власності мають право звернутися з позовом про визначення частки майна, належної померлому на праві спільної сумісної власності.

Як вбачається з матеріалів справи, що за життя спадкодавець ОСОБА_4 не укладала з іншими співвласниками земельної ділянки договір щодо поділу часток майна, що знаходиться у спільній сумісній власності, або виділу частки такого майна. За таких обставин частки співвласників у праві спільної власності на земельну ділянку є рівними. Відповідачі визнали вимоги.

На підставі наведеного, ст.ст. 15, 368, 370, 372, 1226 ЦК України, керуючись ст. ст. 12-13,76-81,206, 258, 263-265, 268, 354, 355 ЦПК України, суд,-

В и р і ш и в :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення розміру ідеальних часток у праві спільної сумісної власності задовольнити.

Визначити, що частки ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_1 у праві спільної сумісної власності на земельну ділянку площею 0,077 га кадастровий № :01:004:0328, призначену для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд (присадибна ділянка), розташовану по АДРЕСА_1 становлять по 1/4 ідеальній частці за кожним.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно п.п. 15.5 п. 15 Перехідних положень ЦПК України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги можуть також подаватися учасниками справи до або через відповідні суди.

Головуючий: Т.М. Вдовиченко