Головуючий суддя
в суді І інстанції Козіна С.М.
Єдиний унікальний № 374/355/19
Провадження № 2-зз/374/1/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 липня 2020 року Ржищівський міський суд Київської області у складі:

головуючої судді Козіної С.М.,

за участі:

секретаря - Маламан Я.О.,

позивача - ОСОБА_1 (не з`явилась),

представника позивача - ОСОБА_2 ,

відповідача - ОСОБА_3 (не з`явилась),

представника відповідача - ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Ржищів Київської області заяву представника відповідача ОСОБА_3 - адвоката Волощука Володимира Вікторовича про скасування заходів забезпечення позову,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Ржищівського міського суду Київської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - приватний нотаріус Житомирського районного нотаріального округу Демецька С.Л., про визнання договорів купівлі-продажу житлового будинку та земельної ділянки недійсними та скасування державної реєстрації прав.

Ухвалою суду від 26 грудня 2019 року до подання позовної заяви було забезпечено позов, шляхом накладення арешту на житловий будинок, розташований по АДРЕСА_1 , та земельну ділянку розміром 0,10 га, що розташована за цією ж адресою, кадастровий номер :69:025:0234, цільове призначення: для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), що належать ОСОБА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 .

10 липня 2020 року до Ржищівського міського суду Київської області надійшло клопотання представника відповідача ОСОБА_4 про скасування заходів забезпечення позову.

У судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_4 клопотання підтримував та просив його задовольнити. Вказував, що застосований судом захід забезпечення позову, а саме: накладений арешт на житловий будинок, розташований по АДРЕСА_1 , та земельну ділянку розміром 0,10 га, що розташована за цією ж адресою, кадастровий номер :69:025:0234, цільове призначення: для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), що належать ОСОБА_3 не є необхідним, оскільки власник майна на даний час не має наміру на відчуження майна. Арешт необхідно скасувати, оскільки в матеріалах спарви відсутні докази на підтверлдження наміру відчужити майно, крім того, суд обмежив право власника розпоряджатись своїм майном.

Представник позивача ОСОБА_2 у судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечував та вказував, що наміри власника реалізувати нерухомість не обов`язково мають бути письмовими, шляхом розміщення оголошення, власник майна може змінювати свої наміри щодо відчуження майна на власний розсуд.

Заслухавши учасників справи, дослідивши матеріали клопотання, суд встановив таке.

Відповідно до ч. 2 ст. 149 Цивільного процесуального кодексу України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Зважаючи на предмет позову та з метою забезпечення виконання судового рішення в разі задоволення позовних вимог судом було вжито відповідні заходи забезпечення позову.

У справі «Горнсбі проти Греції»» ЄСПЛ прямо вказує, що право на звернення до суду, закріплене у ст. 6 Конвенції, було б ілюзорним, якби національна правова система Договірної Сторони дозволяла, щоб остаточне, обов`язкове для виконання судове рішення залишалося невиконаним на шкоду одній зі сторін.

Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 158 ЦПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. Клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду.

Враховуючи викладене вище, та те, що будинок та земельна ділянка є предметом спору у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа, - приватний нотаріус Житомирського районного нотаріального округу Демецька С.Л., про визнання договорів купівлі-продажу житлового будинку та земельної ділянки недійсними та скасування державної реєстрації прав, та те що обраний позивачем захід забезпечення позову знаходиться у прямому зв`язку із предметом позовної вимоги, і скасування заходів забезпечення позову в подальшому може призвести до неможливості або утруднення виконання рішення суду, а тому застосований захід забезпечення позову необхідний до ухвалення рішення по справі, з метою збереження майна та забезпечення виконання рішення у разі задоволення позовних вимог. Отже, клопотання представника відповідача ОСОБА_4 про скасування заходів забезпечення позову задоволенню не підлягає.

Відповідно до ч.6 ст. 158 ЦПК України відмова у скасуванні забезпечення позову не перешкоджає повторному зверненню з таким самим клопотанням при появі нових обставин, що обґрунтовують необхідність скасування забезпечення позову.

Керуючись ст. 158, 259, 260, 261, 268, 353-354 ЦПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні заяви представника заявника ОСОБА_3 - адвоката Волощука Володимира Вікторовича про скасування заходів забезпечення позову.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала, відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 353 ЦПК України, може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Відповідно до пп. 15.5 п. 15 Перехідних положень ЦПК України (в редакції від 15.12.2017) до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу, тобто до Київського апеляційного суду через Ржищівський міський суд Київської області.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строки застосовувати з урахуванням п.3 розділу ХІІ "Прикінцеві положення" ЦПК України.

Повний текст ухвали складено 17 липня 2020 року.

Суддя