Постанова

Іменем України

23 січня 2020 року

м. Київ

справа № 645/3784/18

провадження № 61-13230св19

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Червинської М. Є.,

суддів: Бурлакова С. Ю., Зайцева А. Ю., Коротенка Є. В. (суддя-доповідач), Курило В. П.,

учасники справи:

позивач - заступник керівника Харківської місцевої прокуратури № 3 в інтересах держави в особі Харківської міської ради,

відповідач - ОСОБА_1 ,

розглянув у судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу заступника прокурора Харківської області в інтересах держави в особі Харківської міської ради на ухвалу Фрунзенського районного суду м. Харкова від 28 березня 2019 року у складі судді Бондарєвої І. В. та постанову Харківського апеляційного суду від 04 червня 2019 року у складі колегії суддів: Маміної О. В., Кругової С. С., Пилипчук Н. П.,

ВСТАНОВИВ:

Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У липні 2018 року заступник керівника Харківської місцевої прокуратури № 3 в інтересах держави в особі Харківської міської ради звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про звільнення земельної ділянки та приведення її у попередній стан.

На обґрунтування позовних вимог зазначив, що вивченням місцевою прокуратурою питання наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у сфері земельних правовідносин встановлено порушення вимог законодавства під час використання земельних ділянок, розташованих на території Немишлянського району м. Харкова.

Зокрема, згідно з витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 05 липня 2018 року № 129891282 рішенням № 35382083 державного реєстратора відділу державної реєстрації Чугуївської міської ради Рєзанової І. Ю. від 26 травня 2017 року про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу) під реєстраційним № 101, номер запису 20607459, на підставі Відомості про технічний стан нерухомого майна серія та номер 18/05-17, що виданий 17 травня 2017 року Товариством з обмеженою відповідальністю «АКТУАЛЬ», зареєстровано право власності за ОСОБА_1 на нежитлове приміщення літ. «Б-2», гараж № 1, загальною площею 20, 9 кв.м, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 .

Державним реєстратором відділу державної реєстрації Чугуївської міської ради Рєзановою І. Ю., у порушення пункту 42 і пункту 81 Кабінету Міністрів України від «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» від 25 грудня 2015 року та статей 18, 22 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» зареєстровано право власності ОСОБА_1 на вищезазначене нежитлове приміщення, на підставі наданих останнім документів, які містять недостовірні відомості.

Рішенням Чугуївського міського суду Харківської області від 28 грудня 2017 року у справі № 636/3751/17, залишеним без змін постановою Харківського апеляційного адміністративного суду від 23 травня 2018 року, задоволено позов Харківської місцевої прокуратури № 3 в інтересах держави в особі Харківської міської ради до Чугуївської міської ради, треті особи: ОСОБА_1 , Управління освіти адміністрації Немишлянського району Харківської міської ради, та скасовано державну реєстрацію права власності ОСОБА_1 на нежитлове приміщення літ. «Б-2», гараж № 1, площею 20, 9 кв.м, що розташоване на другому поверсі за адресою: АДРЕСА_1 .

Разом із тим, ОСОБА_1 продовжує безпідставно користуватися земельною ділянкою, розташованою по АДРЕСА_1 .

На земельну ділянку по АДРЕСА_1 будь-яких прав не зареєстровано, рішення органу виконавчої влади чи органу місцевого самоврядування про її передачу у власність або користування (оренду) не приймались, що свідчить про те, що вказана земельна ділянка перебуває у власності територіальної громади м. Харкова. ОСОБА_1 фактично використовує земельну ділянку за вищевказаною адресою шляхом її самовільного зайняття.

Разом з цим, Харківською міською радою з часу встановлення факту порушень вимог законодавства при використанні ОСОБА_1 спірної землі (червень 2017 року) до теперішнього часу не вживались заходи захисту у судовому порядку порушених прав територіальної громади м. Харкова та відповідні позови до відповідача з цим же предметом та з цих же підстав до судів не пред`являлись.

Наведене є підставою для звернення до суду з позовом в інтересах держави в особі Харківської міської ради.

З урахуванням викладених обставин, просив суд зобов`язати ОСОБА_1 звільнити самовільно зайняту земельну ділянку, площею 20,9 кв.м, привівши її у попередній стан.

Короткий зміст ухвали суду першої інстанції

Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 28 березня 2019 року позов залишено без розгляду.

Ухвала суду першої інстанції мотивована тим, що заступник керівника Харківської місцевої прокуратури № 3 не з`ясував причин, які перешкоджають Харківській міській раді самостійно захистити інтереси Ради, які збігаються з інтересами держави, та не повідомив про них суду, відтак, не підтвердив підстав для представництва інтересів держави. Таким чином, на думку місцевого суду, у справі не було передбачених законом виключних випадків, коли прокурор може звернутися до суду за захистом інтересів держави.

Не погодившись із цією ухвалою, заступник прокурора Харківської області в інтересах держави в особі Харківської міської ради подавапеляційну скаргу на неї.

Короткий зміст постанови суду апеляційної інстанції

Постановою Харківського апеляційного суду від 04 червня 2019 року апеляційну скаргу заступника прокурора Харківської області в інтересах держави в особі Харківської міської ради залишено без задоволення, ухвалу Фрунзенського районного суду м. Харкова від 28 березня 2019 року залишено без змін.

Апеляційний суд погодився з висновками суду першої інстанції, оскільки вони відповідають встановленим обставинам справи та нормам матеріального і процесуального права.

Узагальнені доводи касаційної скарги

У липні 2019 року до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга Заступника прокурора Харківської області в інтересах держави в особі Харківської міської ради на ухвалу Фрунзенського районного суду м. Харкова від 28 березня 2019 року та постанову Харківського апеляційного суду від 04 червня 2019 року у вищевказаній справі, у якій, посилаючись на неправильне застосування судами попередніх інстанцій норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просив скасувати оскаржувані судові рішення судів першої та апеляційної інстанції та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Касаційна скарга мотивована тим, що судами першої та апеляційної інстанції ухвалені судові рішення без повного дослідження усіх доказів та обставин, що мають значення для справи.

Доводи інших учасників справи

Інші учасники справи не скористались своїм правом на подання до суду своїх заперечень щодо змісту і вимог касаційної скарги, відзиву на касаційну скаргу до касаційного суду не направили.

Надходження касаційної скарги до суду касаційної інстанції

Ухвалою Верховного Суду від 07 серпня 2019 року відкрито касаційне провадження за поданою касаційною скаргою та витребувано матеріали цивільної справи.

28 серпня 2019 року вказана справа передана на розгляд до Верховного Суду у складі колегії суддів: Коротенка Є. В. (суддя-доповідач), Зайцева А. Ю., Курило В. П.

Ухвалою Верховного Суду від 21 листопада 2019 року справу призначено до судового розгляду.

Фактичні обставини справи, встановлені судами

Суди встановили, що у липні 2018 року заступник керівника Харківської місцевої прокуратури № 3 в інтересах держави в особі Харківської міської ради звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про звільнення земельної ділянки та приведення її у попередній стан.

19 березня 2019 року ОСОБА_1 подав до суду клопотання про повернення позовної заяви, оскільки у прокурора відсутні підстави для його звернення до суду з вказаним позовом в інтересах держави.

Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 28 березня 2019 року позов залишено без розгляду на підставі пункту 2 частини першої статті 257 ЦУПК України, оскільки позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

Не погодившись із цією ухвалою, заступник прокурора Харківської області в інтересах держави в особі Харківської міської ради подавапеляційну скаргу на неї.

Постановою Харківського апеляційного суду від 04 червня 2019 року апеляційну скаргу Заступника прокурора Харківської області в інтересах держави в особі Харківської міської ради залишено без задоволення, ухвалу Фрунзенського районного суду м. Харкова від 28 березня 2019 року залишено без змін.

Мотивувальна частина

Позиція Верховного Суду

Згідно частини третьої статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи касаційної скарги, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що касаційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Положеннями частини другої статті 389 ЦПК України передбачено, що підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Згідно з частиною першою статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Вимогами частин першої та другої статті 400 ЦПК України визначено, що під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими. Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

Згідно статті 1 Закону України «Про прокуратуру» (далі - Закон) прокуратура України становить єдину систему, яка в порядку, передбаченому цим Законом, здійснює встановлені Конституцією України функції з метою захисту, зокрема, загальних інтересів суспільства та держави.

У випадках, визначених Законом, на прокуратуру покладається функція з представництва інтересів громадянина або держави в суді (пункт 2 частини першої статті 2 Закону).

Відповідно до пункту 2 Рекомендації Rec (2012) 11 Комітету Міністрів Ради Європи державам-учасникам «Про роль публічних обвинувачів поза системою кримінальної юстиції», прийнятої 19 вересня 2012 року на 1151-му засіданні заступників міністрів, якщо національна правова система надає публічним обвинувачам певні обов`язки та повноваження поза системою кримінальної юстиції, їх місія полягає в тому, щоби представляти загальні або публічні інтереси, захищати права людини й основоположні свободи та забезпечувати верховенство права.

Європейський суд з прав людини звертав увагу на те, що сторонами цивільного провадження є позивач і відповідач. Підтримка, що надається прокуратурою одній зі сторін, може бути виправдана за певних обставин, наприклад, при захисті інтересів незахищених категорій громадян (дітей, осіб з обмеженими можливостями та інших категорій), які, ймовірно, не в змозі самостійно захищати свої інтереси, або в тих випадках, коли відповідним правопорушенням зачіпаються інтереси великої кількості громадян, або у випадках, коли потрібно захистити інтереси держави (див. mutatis mutandis рішення від 15 січня 2009 року у справі «Менчинська проти Росії» (Menchinskaya v. Russia), заява № 42454/02, пункт 35).

Згідно зі статтею 23 Закону представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.

Встановлено, що прокурор звернувся до суду з позовом про звільнення особою самовільно зайнятої земельної ділянки, що знаходиться у комунальній власності і належить територіальній громаді м. Харкова, та приведення її у попередній стан.

Отже, у цьому випадку необхідність захисту інтересів держави прокурором полягає у необхідності відновлення законності та справедливої рівноваги між інтересами суспільства (у цьому випадку - місцевої громади) й відповідача, повернення землі у комунальну власність та відновлення порушеного порядку розпорядження земельною ділянкою комунальної власності, дотримання принципу раціонального використання землі, що відповідає принципу, закріпленому у Конституції України, за яким права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави, яка відповідає перед людиною за свою діяльність (стаття 3). Органи місцевого самоврядування є відповідальними за свою діяльність перед юридичними і фізичними особами (стаття 74 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»).

Обґрунтовуючи право на звернення до суду з позовом в інтересах держави в особі Харківської міської ради, заступник керівника Харківської місцевої прокуратури № 3 посилався на те, що Харківською міською радою з часу встановлення факту порушень законодавства при використанні ОСОБА_1 спірної земельної ділянки (червень 2017 року) до теперішнього часу не вживались заходи захисту у судовому порядку порушених прав територіальної громади м. Харкова та відповідні позови до відповідача з цим же предметом та з цих же підстав до судів не пред`являлись. Наведене є підставою для звернення до суду з позовом в інтересах держави в особі Харківської міської ради.

Сам факт незвернення до суду міської ради з позовом, який би відповідав вимогам процесуального законодавства та відповідно мав змогу захистити інтереси жителів територіальної громади, свідчить про те, що указаний орган місцевого самоврядування неналежно виконує свої повноваження щодо повернення земельної ділянки, у зв`язку із чим у прокурора виникають обґрунтовані підстави для захисту інтересів членів територіальної громади м. Харкова та звернення до суду з таким позовом, що відповідає нормам національного законодавства та практиці Європейського суду з прав людини.

Вказаний висновок у повній мірі відповідає правовій позиції, викладеній в постанові Великої Палати Верховного Суду від 15 жовтня 2019 року у справі № 903/129/18.

При цьому Верховний Суд приймає до уваги, що згідно із підпунктом 1 пункту «б» частини першої статті 33 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» саме до делегованих повноважень органів місцевого самоврядування (повноваження органів виконавчої влади, надані органам місцевого самоврядування законом) належить здійснення контролю за додержанням земельного та природоохоронного законодавства, використанням і охороною земель.

Встановлено, що у відповідності до вимог частини четвертої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор попередньо, до звернення до суду, повідомив про це Харківську міську раду.

За таких обставин, суд першої інстанції, з яким погодився і апеляційний суд, зробив необґрунтований висновок про залишення позовної заяви без розгляду, оскільки підстави для застосування пункту 2 частини першої статті 257 ЦПК України відсутні.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Відповідно до частини шостої статті 411 ЦПК України підставою для скасування судових рішень суду першої та апеляційної інстанцій і направлення справи для продовження розгляду є порушення норм матеріального чи процесуального права, що призвели до постановлення незаконної ухвали суду першої інстанції та (або) постанови суду апеляційної інстанції, що перешкоджають подальшому провадженню у справі.

Доводи касаційної скарги дають підстави для висновку, що оскаржувані судові рішення ухвалені без додержання норм матеріального і процесуального права. У зв`язку з наведеним, колегія суддів вважає, що касаційну скаргу слід задовольнити, оскаржувані судові рішення скасувати та передати справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

При таких обставинах, керуючись статтями 400, 409, 411, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу Заступника прокурора Харківської області в інтересах держави в особі Харківської міської ради задовольнити.

Ухвалу Фрунзенського районного суду м. Харкова від 28 березня 2019 року та постанову Харківського апеляційного суду від 04 червня 2019 року скасувати, справу передати для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий М. Є. Червинська

Судді: С. Ю. Бурлаков

А. Ю. Зайцев

Є.В. Коротенко

В. П. Курило