РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 643/7878/19

Провадження № 2/643/658/20

22.01.2020 Московський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді - Мельникової І.Д.,

за участю секретаря - Петрової О.С.,

позивача ОСОБА_1

представника позивача ОСОБА_2

відповідача ОСОБА_3

представника відповідача ОСОБА_4

розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа: Третя Харківська Державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулась до суду з позовною заявою до ОСОБА_3 про надання їй додаткового строку для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

На обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що відповідно до свідоцтва про народження НОМЕР_1 ОСОБА_6 є дочкою ОСОБА_5 . Відповідно до свідоцтва про укладення шлюбу НОМЕР_2 після укладення шлюбу позивач взяла прізвище чоловіка « ОСОБА_7 ». ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 помер. 02 травня 2019 року позивач отримала лист від третьої Харківської міської державної нотаріальної контори № 787/02-14, з якого дізналася про існування спадкової справи, яка була заведена внаслідок прийняття спадщини відповідачем ОСОБА_3 , яка була дружиною померлого ОСОБА_5 . В установлений законодавством термін позивач спадщину після померлого ОСОБА_5 не прийняла з наступних поважних причин. Позивач мала об`єктивні та непереборні труднощі зі здоров`ям, які заважали їй реалізувати свої спадкові права. Як вбачається із виписки з медичної карти стаціонарного хворого №9348 від 29.11.2018 р. позивач страждає на стан після перенесеного хірургічного втручання - кліпування мішкоподібної аневризми правої СМА, видалення внутрішньомозкової гематоми скроневої долі праворуч. Перенесений тяжкий інсульт та операція на головному мозку призвели до суттєвого погіршення розумових здібностей позивача, що вплинуло на її можливість усвідомити правові питання, пов`язані зі спадкуванням. Крім того хвороба позбавляла її моральних та фізичних сил, необхідних для вчинення конкретних дій для реалізації своїх спадкових прав. Додатково погіршення стану здоров`я позивача у період після смерті спадкодавця ОСОБА_5 підтверджується довідкою Харківської міської поліклініки №21 від 26.09.2018р. Таким чином, істотні труднощі зі здоров`ям заважали позивачці на протязі 6 місяців з дати відкриття спадщини звернутися в установленому законодавством порядку до третьої Харківської міської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини.

Позивач та її представник у судовому засіданні позовні вимоги підтримали та просили їх задовольнити.

Відповідач та її представник у судовому засіданні заперечували проти задоволення позовних вимог, надали суду відзив на позовну заяву, відповідно до якого просили відмовити у задоволенні позовних вимог.

Представник третьої особи у судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи у його відсутність, просив розглянути справу на розсуд суду.

Суд, вислухавши пояснення сторін, вивчивши матеріали справи та дослідивши письмові докази, встановив такі факти та відповідні ним правовідносини.

Відповідно до свідоцтва про народження НОМЕР_1 ОСОБА_6 є дочкою ОСОБА_5 .

Відповідно до свідоцтва про укладення шлюбу НОМЕР_2 після укладення шлюбу позивач взяла прізвище чоловіка « ОСОБА_7 ».

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 помер, що підтверджується копією свідоцтва про смерть НОМЕР_3 .

Згідно листа третьої Харківської міської державної нотаріальної контори № 787/02-14 від 02.05.2019 року позивачу повідомлено про існування спадщини після смерті ОСОБА_5 за запропоновано, як спадкоємцю першої черги, з`явитись до нотаріальної контори.

Як вбачається із виписки з медичної карти стаціонарного хворого №9348 від 29.11.2018 р. позивач страждає на стан після перенесеного хірургічного втручання - кліпування мішкоподібної аневризми правої СМА, видалення внутрішньомозкової гематоми скроневої долі праворуч.

Погіршення стану здоров`я позивача у період після смерті спадкодавця ОСОБА_5 підтверджується довідкою Харківської міської поліклініки №21 від 26.09.2018р.

Згідно копії спадкової справи № 119/2019 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 до Третьої ХДНК із заявою про прийняття спадщини після померлого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , звернулась ОСОБА_3 , яка є дружиною померлого.

Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 08.10.2019 державним нотаріусом Третьої ХДНК Лученко Л.А. відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 в зв`язку з тим, що ОСОБА_1 не було прийнято спадщину шляхом подачі заяви в установлений діючим законодавством шестимісячний термін з дня смерті спадкодавця.

Відповідно до ст.1217ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст.1222 ч.1ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи , які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини.

В силу ст.ст.1216-1218ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом.

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст.ст.1220-1221,1223 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця.

Саме спадкування може відбуватися за заповітом або за законом.

Згідно із ст. ст.1268-1270ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Разом з тим, позивач наведених вище вимог закону не дотримався та після відкриття спадщини у встановлений законом шестимісячний строк не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України).

Позивачем на підтвердження поважності пропущення ним строку звернення із заявою про прийняття спадщини надана медична документація.

Суд встановив, що причини пропущення позивачем строку подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини є поважними, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30. 05. 2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положеньст.76 ЦПК України докази в їх сукупності, судом встановлено, що оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, та позов задовольнити і визначити позивачу додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власної волі. Вчинення або не вчинення спадкоємцем дій, з якими законодавець пов`язує прийняття спадщини, має визначальне значення для висновку про дотримання ним процедури входження у спадкування і кінцево дає відповідь на питання про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій. Пропуск такого строку, позбавляє спадкоємця можливості прийняти спадщину через нотаріальну контору і потребує пред`явлення ним позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Отже, прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій.

Пленум Верховного Суду України в п. 24 постанови від30травня 2008року №7"просудову практикуу справахпро спадкування" роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 4, 12, 13, 141, 263, 265 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 (іпн НОМЕР_4 ), додатковий строк для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , два місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення виготовлено 29.01.2020р.

Суддя І.Д. Мельникова