ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 953/9437/20 Головуючий суддя І інстанції Божко В. В.
Провадження № 22-ц/818/3965/20 Суддя доповідач Яцина В.Б.
Категорія: Справи у спорах про визнання права власності
про залишення апеляційної скарги без руху
24 липня 2020 року м. Харків.
Харківський апеляційний суд у складі судді судової палати у цивільних справах Яцини В.Б., перевіривши відповідність вимогам закону апеляційної скарги ОСОБА_2 на ухвалу Київського районного суду м. Харкова від 30 червня 2020 року, постановлену у складі судді Божко В.В., по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про переведення прав та обов`язків покупця, витребування майна,
Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 30 червня 2020 року визнано неподаною та повернуто позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про переведення прав та обов`язків покупця, витребування майна.
Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції, 02.07.2020 ОСОБА_2 подав до суду апеляційної інстанції апеляційну скаргу у строк, встановлений ч. 1 ст. 354 ЦПК України.
Ухвалою Харківського апеляційного суду від 07 липня 2020 року від районного суду було витребувано цивільну справу № 953/9437/20.
Вказана справа надійшла до суду апеляційної інстанції 21.07.2020.
Однак, апеляційне провадження не може бути відкрите з огляду на наявність недоліків змісту апеляційної скарги, що підлягають усуненню з боку апелянта.
Відповідно до ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановленихстаттею 356 цього Кодексу, застосовуються положеннястатті 185 цього Кодексу.
Норма п. 7 ч. 2 ст. 356 ЦПК України передбачає необхідність зазначення в апеляційній скарзі клопотання особи, яка подала скаргу.
Окрім клопотання про скасування ухвали Київського районного суду м. Харкова від 30 червня 2020 року по тексту апеляційної скарги зазначені клопотання позивача про витребування доказів, забезпечення позову, які не оформлені відповідно до вимог ст.ст. 84, 151 ЦПК України, внаслідок чого апеляційний суд позбавлений можливості самостійно, без уточнення апелянта, встановити, до якого саме суду, першої чи апеляційної інстанції, вони звернуті.
Також, п. 9 ч. 2 ст. 356 ЦПК України передбачає необхідність зазначення в апеляційній скарзі переліку документів та інших матеріалів, що додаються.
Апеляційна скарга ОСОБА_2 такого переліку не містить.
Положення п. 2 ч. 4 ст. 356 ЦПК України встановлює обов`язок апелянта додати до апеляційної скарги копії скарги та доданих письмових матеріалів відповідно до кількості учасників справи.
В порушення вимог даного припису ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу в єдиному екземплярі.
Зазначені недоліки підлягають усуненню шляхом подання виправленої апеляційної скарги (оригінал) із уточненням питання щодо клопотань, із зазначенням переліку документів та інших матеріалів, що додаються, з додаванням копій: скарги (2 примірники) та документів відповідно до кількості учасників справи.
У разі, якщо згадані клопотання звернуті до апеляційного суду - їх необхідно викласти у формі окремих заяв, що за змістом мають відповідати ст.ст. 84, 151 ЦПК України.
Відповідно до п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору за подання апеляційної скарги у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
За правилами п.п. 9 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» № 3674-VI від 08 липня 2011 року зі змінами та доповненнями, за подання апеляційної скарги на ухвалу суду фізичною особою підлягає сплаті судовий збір у за ставкою 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб на 01.01.2020 був визначений у розмірі 2102 грн 00 коп.
Таким чином, за подання апеляційної скарги підлягає сплаті судовий збір у розмірі 420 грн 40 коп.
Апеляційна скарга містить клопотання про звільнення ОСОБА_2 від сплати судового збору з посиланням на його тяжкий матеріальний стан, вказуючи що він у 2019 році не отримав доходу та що з урахуванням предмету позову, судовий збір позивачем не сплачується.
Вказав, що ухвалою Верховного Суду від 19 грудня 2019 у справі № 640/2744/13-ц його було звільнено від сплати судового збору.
Вважає, що вказана ухвала касаційного суду має преюдиціальне значення при вирішенні питання про звільнення його від сплати судового збору у цій справі.
Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.
У п. 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17.10.2014 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» судам роз`яснено, що відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК (нині ст. 136 ЦПК України) єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК (нині ст. 12 ЦПК України) повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.
Згідно п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» № 3674-VI від 08 липня 2011 року зі змінами та доповненнями враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умови, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік, та предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.
За частиною 2 цієї статті суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
На підтвердження скрутного матеріального стану ОСОБА_2 надав суду апеляційної інстанції Довідку Форми ОК-7 Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області від 11.10.2019, згідно із якою станом на 11.10.2019 дані СОК за 2017-2019 роки відсутні.
Також позивачем надано Довідку про наявний страховий стаж Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області від 04.02.2020 за № 177, згідно із якою він не працює з 16.08.2019, на обліку в органах Пенсійного фонду України не перебуває та пенсію не отримує.
Проте згадані докази не є достатніми для його звільнення від сплати судового збору, оскільки позивачем не надано відомостей про його доходи до 16.08.2019.
Таким доказом може бути довідка від Державної фіскальної служби України.
Суд також відхиляє посилання ОСОБА_2 на те, що ухвалою Верховного Суду від 19 грудня 2019 у справі № 640/2744/13-ц його було звільнено від сплати судового збору, та вказана ухвала касаційного суду має преюдиціальне значення при вирішенні питання про звільнення його від сплати судового збору у цій справі, оскільки вона не є релевантною до цієї справи з огляду на інший період часу, за який має бути підтверджений дохід апелянта.
Також, суд враховує, що у скарзі ОСОБА_2 повідомляє суд апеляційної інстанції, що у нього є накопичення для внесення на депозит суду вартості 12/100 частин комунальної квартири, що спростовує його заяву про незадовільний матеріальний стан.
Таким чином доводи щодо його незадовільного майнового стану є недоведеними.
Доводи ОСОБА_2 про те, що з урахуванням предмету позову він не зобов`язаний сплачувати судовий збір, - є безпідставними, тому суд їх відхиляє.
Предметом позову у цій справі є переведення на позивача прав та обов`язків покупця частини майна, що є об`єктом спільної часткової власності, тобто є спором про захист права власності, а не права соціального, трудового, сімейного, житлового, та не є спором про відшкодування шкоди здоров`ю.
За таких обставин відсутні підстави для звільнення ОСОБА_2 на підставі п. 3 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір».
З огляду на викладене у задоволенні клопотання ОСОБА_2 про звільнення від сплати судового слід відмовити за його недоведеністю.
Відмова у задоволенні клопотання не позбавляє ОСОБА_2 права повторно заявити клопотання про звільнення від сплати судового збору, надавши суду відомості про його доходи за 2019 календарний рік, включно із доходами за місцем роботи до 16.08.2019.
Враховуючи викладене, вважаю за необхідне залишити апеляційну скаргу ОСОБА_2 без руху для сплати судового збору у сумі 420 грн 40 коп. та надання до Харківського апеляційного суду оригіналу квитанції про сплату цих витрат, а також надання суду виправленої апеляційної скарги (оригінал) з її копіями (2 шт.) та доданими письмовими матеріалами відповідно до кількості учасників справи.
Реквізити рахунку для сплати судового збору:
отримувач коштів: УК Основ"ян/мХар Основ"янсь/22030101;
код отримувача: 37999628;
банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);
код банку отримувача: 899998;
код бюджетної класифікації: 22030101.
призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________(ПІБ чи назва установи, організації позивача), Харківський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).
Для вчинення вказаних дій апелянту слід надати строк 10 днів з дня отримання копії цієї ухвали.
Керуючись ч. 2 ст. 357 ЦПК України суд
Відмовити ОСОБА_2 у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції.
Апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишити без руху.
Встановити ОСОБА_2 строк 10 днів з дня отримання копії цієї ухвали для сплати судового збору у сумі 420 грн 40 коп. та надання до Харківського апеляційного суду оригіналу квитанції про сплату цих витрат, а також надання суду виправленої апеляційної скарги з її копіями та доданими письмовими матеріалами відповідно до кількості учасників справи.
Роз`яснити, що у разі невиконання у встановлений строк вищевказаних вимог апеляційна скарга буде вважатися неподаною та повернута апелянту.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.Б. Яцина.