У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 січня 2020 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в особі: головуючого судді Малюк В.М., за участю секретаря судового засідання Матіко Я.Ю., розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна», в інтересах якого діє Захаркевич О.М. про забезпечення поданого ним позову до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа: Центр надання адміністративних послуг Виконавчого комітету Ужгородської міської ради, Служба у справах дітей Виконавчого комітету Ужгородської міської ради про зняття з реєстраційного обліку, -

В С Т А Н О В И В :

ТОВ «ОТП Факторинг Україна», в інтересах якого діє Захаркевич О.М. звернулося до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із позовною заявою до відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_5 , треті особи: Центр надання адміністративних послуг Виконавчого комітету Ужгородської міської ради, Служба у справах дітей Виконавчого комітету Ужгородської міської ради про зняття з реєстраційного обліку.

28.01.2020 року на адресу суду надійшла заява від представника Товариства з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна» - адвоката Захаркевич О.М. про забезпечення позову, яка мотивована тим, що в порушення умов договору іпотеки, відповідач зареєстрував у квартирі, що є предметом іпотеки, а саме: квартирі АДРЕСА_1 , осіб, тим самим порушуючи норми іпотечного договору. Згідно відповіді ТОВ «Управління житлом» № 105 від 13.11.2018 року за адресою АДРЕСА_2 значиться зареєстрованою малолітня дитина: ОСОБА_1 . На момент видачі кредиту, 02 серпня 2007 року, малолітня дитина не могла бути прописана за адресою предмета іпотеки, оскільки народжена вона вже була після видачі зазначеного кредиту: ОСОБА_1 - ІНФОРМАЦІЯ_1 , тобто передача майна в іпотеку Банку відбулась раніше за реєстрацію в ній малолітньої дитини.

Враховуючи той факт, що іпотекодержатель не надавав своєї згоди на відповідну реєстрацію осіб за адресою предмету іпотеки, то реєстрація осіб за вказаною адресою є порушенням умов цивільно-правового договору та статті 629 ЦПК України і зняття таких осіб з реєстраційного обліку є захистом прав позивача як іпотекодержателя. Вказані протиправні дії відповідача суттєво ускладнили ТОВ «ОТП Факторинг Україна» можливість здійснення свого права на звернення стягнення на предмет іпотеки в рамках виконавчого провадження, внаслідок чого позивач був змушений звернутись до суду для захисту своїх прав та законних інтересів.

Враховуючи вищевикладене, у позивача є обґрунтовані побоювання щодо можливих повторних дій з боку ОСОБА_2 про надання іншим особам дозволу на реєстрацію в іпотечній квартирі без отримання згоди ТОВ «ОТП Факторинг Україна», що в свою чергу, змусить позивача знову звертатись з аналогічним позовом вже до інших відповідачів.

За таких обставин, заявник просить суд заборонити Ужгородській міській раді в особі виконавчого комітету Центру надання адміністративних послуг, здійснювати реєстрацію місця проживання/перебування будь-яких осіб за адресою предмета іпотеки, а саме: квартири АДРЕСА_1 , до набрання рішенням суду законної сили.

Заява про забезпечення позову розглядається судом відповідно до вимог ч.1 ст.153 ЦПК України, тобто без повідомлення учасників справи.

Дослідивши подану заяву про забезпечення позову з доданими до неї документами, суд приходить висновку, що така підлягає до задоволення виходячи з наступних підстав.

Відповідно до ч.2 ст.149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно ч. 1ст.153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

Відповідно до ст. 150 ЦПК України позов забезпечується: накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії; встановленням обов`язку вчинити певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання; зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту; зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку; передачею речі, яка є предметом спору, на зберігання іншим особам, які не мають інтересу в результаті вирішення спору; зупиненням митного оформлення товарів чи предметів; арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; іншими заходами, необхідними для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів .

Суд може застосувати кілька видів забезпечення позову.

Заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Відповідно до п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» від 22.12.2006 року № 9, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Особа, яка подала заяву про забезпечення позову, повинна обґрунтувати необхідності вжиття відповідного заходу забезпечення позову. Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтвердження доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову.

Оскільки між сторонами існує спір, про що свідчить подана позовна заява представника Товариства з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна» - адвоката Захаркевич О.М., з`ясувавши обсяг позовних вимог, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати позивач, судом встановлено, що існує реальна загроза утруднення виконання можливого рішення суду в разі задоволення позову, а тому заява про забезпечення позову підлягає задоволенню у вищезазначений спосіб.

З огляду на викладене, враховуючи, що невжиття заходів забезпечення позову у даній справі може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду, суд дійшов висновку, що заяву представника Товариства з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна» - адвоката Захаркевич О.М. про забезпечення позову, слід задоволити.

Керуючись ст. ст. 149-153, 353-355 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Заяву представника Товариства з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна» - адвоката Захаркевич О.М. про забезпечення позову задоволити.

Заборонити Ужгородській міській раді в особі виконавчого комітету Центру надання адміністративних послуг здійснювати реєстрацію місця проживання/перебування будь-яких осіб за адресою предмета іпотеки, а саме: квартири АДРЕСА_1 , до набрання рішенням суду законної сили, по справі №308/13060/19.

Ухвалу надіслати сторонам та для виконання Ужгородській міській раді в особі виконавчого комітету Центру надання адміністративних послуг.

Апеляційну скаргу на ухвалу суду може бути подано протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

У відповідності до п.п. 15.5 п.15 п. 1 Розділу ХІІІ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду В.М.Малюк