ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

іменем України

Справа № 2-793/11

Провадження № 2/210/3/20

"09" квітня 2020 р. м. Кривий Ріг

Дзержинський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Ступак С.В.,

за участю:

секретаря судового засідання: Драгунової Я.М.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2 О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду заяву-клопотання №1 ОСОБА_1 про організацію проведення відеоконференціїта призначення експертизи у цивільній справі за уточненим позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства телерадіокомпанія «Рудана», третя особа: ОСОБА_3 про затримку розрахунку заробітної плати, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду перебуває цивільна справа за уточненим позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства телерадіокомпанія «Рудана», третя особа: ОСОБА_3 про затримку розрахунку заробітної плати.

Поза межами судового засідання 26 лютого 2020 року позивач ОСОБА_1 подав до суду Заяву-клопотання №1 ОСОБА_1 про організацію проведення відеоконференціїта призначення експертизи у вказаній цивільній справі.

У судовому засіданні 09 квітня 2020 року ОСОБА_1 раніше подану Заяву-клопотання №1, підтримав, просив суд організувати проведення відеоконференції судом, на якій експерт-економіст Дніпропетровського НДІСЕ Оніщенко О.Г. та експерт-економіст Київського НДІСЕ повинні надати відповіді на запитання. Крім того, у вказаній заяві-клопотанні просив суд винести окрему хвалу стосовно експерта Київського НДІСЕ Музиченка І.М. та призначити по справі бухгалтерську експертизу, проведення якої доручити Харківському науково-дослідному інституту судових експертиз, за адресою: м. Харків, вул. Золочівська, 8а. Також Позивач зазначив, що на його думку висновки експертів, які є в матеріалах справи, він вважає нікчемними, оскільки проведені з порушенням інструкції.

Представник Відповідача Горін О.О. у судовому засіданні заперечував проти задоволення заяви-клопотання, оскільки вона є необґрунтованою та такою, що не підлягає задоволенню, оскільки така експертиза вже проводилась, зокрема за ініціативою Позивача ОСОБА_1 та перед експертом ставились саме ті питання, на які останній наполягав. Також представник відповідача посилався на те, що Позивач навмисно затягує процес, подаючи одні й ті ж самі клопотання або заявляє відводи головуючому судді по справі, коли його клопотання суд не задовольняє, що й було у під час слухання справи під голуванням судді Хлистуненко О.В.

Суд, дослідивши клопотання позивача, заслухавши думку учасників справи вивчивши матеріали цивільної справи, прийшов до наступного висновку.

Відповідно до ст.212 ЦПК України, учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою. Учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи. Учасники справи беруть участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного цифрового підпису згідно з вимогами Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), учасники справи можуть брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів. Підтвердження особи учасника справи здійснюється із застосуванням електронного підпису, а якщо особа не має такого підпису, то у порядку, визначеному Законом України "Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус" або Державною судовою адміністрацією України. Суд може постановити ухвалу про участь учасника справи у судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні суду, визначеному судом. Свідок, перекладач, спеціаліст, експерт можуть брати участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції виключно в приміщенні суду. У клопотанні про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні суду в обов`язковому порядку зазначається суд, в якому необхідно забезпечити її проведення. Таке клопотання може бути подано не пізніш як за п`ять днів до відповідного судового засідання. Копія ухвали про участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні суду негайно надсилається до суду, який зобов`язаний організувати її виконання, та особі, яка братиме участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Практика Європейського суду з прав людини з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 08 грудня 1983 року у справі «Axen v. Germany», заява №8273/78, рішення від 25 квітня 2002 року «Varela Assalino contre le Portugal», заява №64336/01). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

При цьому, виключний перелік випадків, у яких суд може постановити ухвалу про участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, законом не визначений у зв`язку з чим необхідність проведення судового засідання в режимі відеоконференції визначається у кожному окремому випадку, з урахуванням обставин справи, її складності та потреби у наданні пояснень залучених спеціалістів чи інших учасників процесу, які за станом здоров`я чи з інших незалежних від цих осіб причин не можуть бути присутніми у засіданні суду, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою.

Однак, відповідно до матеріалів справи, експерт-економіст Дніпропетровського НДІСЕ Оніщенко О.Г. та експерт-економіст Київського НДІСЕ, не є свідками у даному судовому розгляді, зокрема, заяви від таких осіб до суду, щодо проведення відеоконференції, до суду не надходили.

В поданій заяві-клопотанні №1 ОСОБА_1 не надано обґрунтування щодо необхідності призначення відеоконференції по вказаній справі, а тому суд приходить до висновку про відсутність правових підстав, щодо організації відеоконференції.

Суд також не знаходить правових підстав для задоволення вимог Позивача ОСОБА_1 з приводу винесення окремої ухвали щодо експерта Київського НДІСЕ Музиченка І.М., виходячи з наступного.

Відповідно до ст.262 ЦПК України, суд, виявивши при вирішенні спору порушення законодавства або недоліки в діяльності юридичної особи, державних чи інших органів, інших осіб, постановляє окрему ухвалу, незалежно від того, чи є вони учасниками судового процесу. Суд може постановити окрему ухвалу у випадку зловживання процесуальними правами, порушення процесуальних обов`язків, неналежного виконання професійних обов`язків (в тому числі, якщо підписана адвокатом чи прокурором позовна заява містить суттєві недоліки) або іншого порушення законодавства адвокатом або прокурором. Суд може постановити окрему ухвалу щодо державного виконавця, іншої посадової особи органу державної виконавчої служби, приватного виконавця та направити її органам, до повноважень яких належить притягнення таких осіб до дисциплінарної відповідальності, або органу досудового розслідування, якщо суд дійде висновку про наявність в діях (бездіяльності) таких осіб ознак кримінального правопорушення. Суд постановляє окрему ухвалу щодо свідка, експерта чи перекладача у разі виявлення під час розгляду справи відповідно неправдивих показань, неправдивого висновку експерта чи неправильного перекладу, підробки доказів та направляє її прокурору чи органу досудового розслідування. В окремій ухвалі суд має зазначити закон чи інший нормативно-правовий акт (у тому числі його статтю, пункт тощо), вимоги якого порушено, і в чому саме полягає порушення. Окрему ухвалу може бути постановлено судом першої інстанції, судами апеляційної чи касаційної інстанції. Окрема ухвала стосовно порушення законодавства, яке містить ознаки кримінального правопорушення, надсилається прокурору або органу досудового розслідування, які повинні надати суду відповідь про вжиті ними заходи у визначений в окремій ухвалі строк. За відповідним клопотанням прокурора або органу досудового розслідування вказаний строк може бути продовжено.

Однак, враховуючи те, що суд не переходив до дослідження письмових доказів у справі і не може надати оцінку документу, в даному випадку, висновку експерта та перевірити доводи Позивача, на які він посилається у своїй заяві. Тому, суд приходить до висновку про те, що вимога з приводу винесення окремої ухвали, є передчасною та необґрунтованою, і задоволенню не підлягає.

Що стосується вимог Позивача про необхідність призначення експертизи, суд також не знаходить підстав для її задоволення, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 ст.103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами( стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

За змістом ч.2 цієї статті, у разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу.

Зі змісту заяви-клопотання №1 Позивача встановлено, що останній просить призначити експертизу для встановлення суми додаткової зарплати, яка повинна була бути нарахована ОСОБА_1 за період квітня 2005 року по червень 2006 року.

Разом з цим, в матеріалах справи наявний Висновок судово-економічної експертизи від 30.09.2015 року, яким надано відповідь, зокрема на питання, на яке вказує Позивач.

Відповідно до ч.1 ст.105 ЦПК України, призначення експертизи судом є обов`язковим у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами. Призначення експертизи судом є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити: 1) характер і ступінь ушкодження здоров`я; 2) психічний стан особи; 3) вік особи, якщо про це немає відповідних документів і неможливо їх одержати.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, а також те, що в матеріалах справи вже наявний висновок експерта, в якому вже надано відповідь на питання, які ставились перед експертом за ініціативою Позивача, однак, останній знову звертається з повторною вимогою щодо призначення відповідної експертизи, з посиланням на те, що експертиза проведено без дотримання експертами інструкції, яке є особистим припущенням Позивача і не спростовуються будь-якими доказами, суд приходить до висновку про необґрунтованість такої заяви.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 103, 104, 212, 262 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву-клопотання №1 позивача ОСОБА_1 про організацію проведення відеоконференції судом, з експертом Дніпропетровського НДІСЕ Оніщенко О.Г. та про призначення бухгалтерської експертизи залишити без задоволення.

Ухвала апеляційному оскарженню окремо від рішення суду не підлягає та набирає законної сили після її проголошення.

Повний текст ухвали суду складено 10 квітня 2020 року.

Суддя: С. В. Ступак