У Х В А Л А Справа № 932/202/20

Провадження № 2/932/22/20

15 січня 2020 року м. Дніпро

Суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська Литвиненко І.Ю., ознайомившись із матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя, визначення розміру часток та визнання права власності, -

В С Т А Н О В И В:

09 січня 2020 року до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя, визначення розміру часток та визнання права власності.

Відповідно до вимог ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Згідно із вимогами ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1 відсотку від ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання позову немайнового характеру справляється судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Відповідно до вимог ст. 6 цього закону, за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Позивачем на підтвердження факту сплати судового збору надано квитанцію від 03.08.2019 року, згідно із якою нею сплачено судовий збір у розмірі 768,40 гривень на реквізити Дніпровського апеляційного суду. Доказів сплати судового збору на розрахунковий рахунок Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська за подання позову, що носить одночасно майновий і немайновий характер, позивачем не надано, клопотання про звільнення від його сплати не заявлено. Позивачем визначено ціну позову рівною 75 000 гривень. Предметом спору є двокімнатна квартира по АДРЕСА_1 . Згідно із копією договору купівлі-продажу цієї квартири від 07 березня 2017 року, вартість квартири складала 97 527 гривень. Погодитись із визначенням вартості квартири рівною 97 527 гривням, або 150 000 гривень (оскільки ціна позову в 75 000 гривень визначалась позивачем на власний розсуд, виходячи із вартості Ѕ частки квартири) не можу, оскільки така оцінка вочевидь є заниженою для подібного нерухомого майна у м. Дніпрі.

Відповідно до вимог п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці. Крім того, відповідно до вимог п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності визначається - дійсною вартістю нерухомого майна. Відповідно до п. а п.12 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.1995 року за № 20 «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності», під дійсною вартістю майна розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості. Дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Доказів на підтвердження дійсної вартості майна позивачем до позовної заяви не додано. Відповідно до постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справі «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року за № 10, розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому, суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом ЦПК України такий обов`язок покладається на позивача. Вартість майна визначається на момент пред`явлення позову.

Таким чином, позивачці, відповідно до вимог п.п.3, 5 ч.3 ст.175 ЦПК України, необхідно викласти всі обставини, якими вона обґрунтовує свої вимоги та зазначити докази, що підтверджують вказані обставини, зокрема: зазначити відомості про дійсну вартість нерухомого майна, не зазначення якої ускладнює визначення дійсної ціни позову та впливає на визначення судом розміру судового збору, який підлягає сплаті при зверненні до суду з позовною заявою майнового характеру, або зазначити про вжиті позивачкою заходи для отримання висновку про дійсну вартість майна та вказати у позові докази дійсної вартості нерухомого майна, або причини неможливості встановлення дійсної вартості спірного майна на момент пред`явлення позову.

Відповідно до вимог ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Згідно із вимогами ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Оскільки позовну заяву передано до поштового відділення 28 грудня 2019 року, позивачці слід надати докази сплати судового збору за вимогу немайнового характеру про визнання майна об`єктом спільної сумісної власності подружжя у розмірі 768,40 гривень, а за вимогу про визнання права власності на Ѕ частину квартири у розмірі 3000 гривень, що є попередньо визначеним судом розміром, внаслідок відсутності наданих нею доказів дійсної вартості майна.

Внаслідок цього, позивачці необхідно визначити дійсну вартість спірного майна, виходячи з її ринкової вартості станом на день звернення до суду, зазначити відповідну ціну позову та надати докази сплати судового збору і докази дійсної вартості спірного майна.

Зазначені недоліки позовної заяви повинні бути усунені шляхом подання до суду доказів сплати судового збору, позовної заяви у новій редакції у кількості сторін, оцінки вартості спірного майна на момент звернення до суду.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 81, 83, 175, 177, 185, 187, 260, 353 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя, визначення розміру часток та визнання права власності залишити без руху.

Надати позивачці строк у десять днів зо дня отримання копії цієї ухвали включно для усунення недоліків.

Роз`яснити позивачці, що у випадку неусунення нею недоліків, позовна заява буде вважатись неподаною і поверненою позивачці.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І.Ю. Литвиненко