Роздільнянський районний суд Одеської області
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 511/2013/17

Номер провадження: 2/511/4/20

"18" грудня 2020 р.Роздільнянський районний суд Одеської області в складі:

головуючого судді - Бобровська І. В.

секретаря судового засідання Жураковська К.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Роздільна цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Роздільнянської міської ради Одеської області, Головне управління Держгеокадастру в Одеській області, треті особі: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 про визнання рішення ХХХV сесії Роздільнянської міської ради Одеської області №797-V від 12.02.2009 року, №855-V від 29.05.2009 року, №849-V від 29.05.2009 року не чинним і усуненням перешкод у розпорядженні земельною ділянкою,

за участю позивача: ОСОБА_1 ,

третьої особи ОСОБА_28

ВСТАНОВИВ:

В проваджені Роздільнянського районного суду Одеської області перебуває вказана цивільна справа.

01.12.2020 на адресу суду надійшло клопотання позивача ОСОБА_1 про залишення без розгляду позовної заяви в частині позовних вимог. Клопотання мотивоване тим, що позивач отримав від відповідача Роздільнянської міської ради документ від 12.11.2020 №С-755 про те, що третім особам по справі ОСОБА_24 , ОСОБА_25 не надавався дозвіл на розробку або затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельних ділянок в АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 та вказані особи не мають ніякого відношення до предмету спору. Посилаючись на ст.257 ЦПК України позивач просить при прийнятті рішення про «Визнання нечинним та рішення ХХХV сесії Роздільнянської міської ради Одеської області №797-V від 12.02.2009 року, про затвердження матеріалів попереднього погодження місця розташування земельних ділянок та надання дозволів на складання проектів відведення земельних ділянок на території Роздільнянської міської ради Одеської області окремим громадянам для будівництва та обслуговування житлових будинків, господарських будівель та споруд за рахунок земель житлової та громадської забудови» не враховувати третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_24 , ОСОБА_25 .

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 клопотання підтримав, третя особа ОСОБА_28 залишила розгляд клопотання на розсуд суду, так як воно її не стосується.

Розглянувши клопотання, заслухавши думку учасників справи, суд прийшов до наступного.

Цивільне судочинство - це форма реалізації судової влади, форма здійснення правосуддя в цивільних (в широкому розумінні) справах.

Статтею 2 ЦПК України визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Наведені норми свідчать про те, що ніхто не може бути обмежений у праві на доступ до правосуддя, яке охоплює можливість особи ініціювати судовий розгляд та брати безпосередню участь у судовому процесі, або позбавлений такого права. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Відповідно до ч.1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо: 5) позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляд у.

Згідно частини 2 статті 13 ЦПК України особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до правової позиції Верховного Суду, викладеної у рішенні від 26.09.2018 року по справі № 148/312/16-ц, зазначено, що залишення заяви без розгляду на підставі заяви позивача - це форма закінчення розгляду справи без ухвалення рішення. Зазначена процесуальна дія - це диспозитивне право позивача, передбачене нормами ЦПК України. При цьому суд не перевіряє підстави подання такої заяви.

Отже, саме по собі подання заяви про залишення позову без розгляду не є необґрунтованими діями позивача, так як це є його диспозитивним правом, передбаченим нормами ЦПК України, яке не містить обмежень в його реалізації.

З поданого до суду клопотання вбачається, що позивач виклав назву клопотання «Про залишення частини позовних вимог без розгляду», але в прохальній частині такої вимоги не заявив, а просить суд при прийнятті рішення по справі в частині визнання не чинним та скасування рішення Роздільнянської міської ради № 797-V від 12.02.2009 рокулише не враховувати третіх осіб ОСОБА_24 та ОСОБА_25 .

Суд зазначає, що такого виду клопотання діючим цивільно-процесуальним законодавством взагалі не передбачено.

Крім того, оспорюване рішення Роздільнянської міської ради 797-V від 12.02.2009 рокуне приймалося стосовно вказаних третіх осіб.

Позовні вимоги позивачем заявлені не до ОСОБА_24 та ОСОБА_25 , а до відповідачів Роздільнянської міської ради Одеської області та Головного управління Держгеокадастру в Одеській області, але позовні вимоги до вказаних відповідачів позивач не просить залишити без розгляду.

Таким чином, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання позивача.

Керуючись ст. 183, 257 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про залишення частини позовних вимог без розгляду відмовити в повному обсязі.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя: І. В. Бобровська