Ухвала

31 березня 2020 року

м. Київ

справа № 372/2504/13

провадження № 61-4527ск20

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Карпенко С. О., розглянувши касаційну скаргу виконувача обов`язків прокурора Київської області на постанову Київського апеляційного суду від 22 січня 2020 року у справі за позовом заступника прокурора Київської області в інтересах держави в особі Київського обласного управління лісового та мисливського господарства, Державного підприємства «Київське лісове господарство» до Київської обласної державної адміністрації, Обухівської районної державної адміністрації Київської області, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Управління Держземагентства в Обухівському районі, Старобезрадичівська сільська рада Обухівського району Київської області, про скасування розпоряджень, визнання недійсними державних актів та скасування їх державної реєстрації, витребування земельних ділянок з чужого незаконного володіння,

ВСТАНОВИВ:

2 березня 2020 року подана касаційна скарга виконувача обов`язків прокурора Київської області на постанову Київського апеляційного суду від 22 січня 2020 року, повний текст якої складено 27 січня 2020 року.

Відповідно до статті 390 Цивільного процесуального кодексу (далі - ЦПК) України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

Касаційна скарга містить клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження судового рішення мотивоване тим, що постанову суду апеляційної інстанції заявником отримано 30 січня 2020 року. До касаційної скарги, на підтвердження зазначеного, додано копію розписки про отримання заявником копії оскаржуваної постанови.

Розглянувши клопотання, касаційний суд дійшов висновку, що вказана заявником причина пропуску строку на касаційне оскарження судового рішенняпідтверджена наданим доказом, що свідчить про пропуск процесуального строку з поважних причин.

Встановлені обставини є підставою для задоволення клопотання і поновлення виконувачу обов`язків прокурора Київської області строку на касаційне оскарження постанови Київського апеляційного суду від 22 січня 2020 року, оскільки касаційна скарга подана заявником протягом тридцяти днів з дня вручення йому копії оскаржуваної постанови.

Проте подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження з огляду на наступне.

Відповідно до пункту 3 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено повне найменування інших учасників справи, їх місцезнаходження.

Виконувач обов`язків прокурора Київської області у касаційній скарзі не зазначив повне найменуваннятретіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Управління Держземагентства в Обухівському районі та Старобезрадичівської сільської ради Обухівського району Київської області, їх місцезнаходження.

За таких обставин заявнику необхідно подати до Верховного Суду виправлену касаційну скаргу, оформлену у відповідності до вимог статті 392 ЦПК України, та надати копії цієї скарги відповідно до кількості учасників справи.

Згідно з пунктом 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до змісту акта від 11 березня 2020 року № 381 під час розкриття конверта, отриманого поштою, виявлено відсутність додатка до касаційної скарги - доказу сплати судового збору.

Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду касаційної скарги на рішення суду судовий збір справляється у розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви в розмірі оспорюваної суми.

Згідно з підпунктом 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» у редакції, чинній на час подання позову, за подання до суду позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору становила 0,1 розміру мінімальної заробітної плати (114,70 грн).

Як убачається зі змісту оскаржуваного судового рішення, заступником прокурора Київської області заявлено сім вимог немайнового характеру.

Тому за подання касаційної скарги на судове рішення в частині вирішення судом вимог немайнового характеру заявник має сплатити судовий збір у розмірі 1 605,80 грн (802,90(114,70*7)*200%), про що надати відповідний документ.

Згідно з підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» у редакції, чинній на час подання позову, за подання до суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становила 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати (229,40 грн) та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати (3 441 грн).

Розмір судового збору за подання позовної заяви про витребування земельних ділянок з чужого незаконного володіння визначається з урахуванням вартості спірного майна.

Ціна позову визначається на день подання позову і саме з такої ціни позову визначається розмір судового збору, що підлягає сплаті.

Подана касаційна скарга та зміст оскаржуваного судового рішення не містять відомостей щодо ціни позову, що унеможливлює визначення розміру судового збору.

За таких обставин заявнику необхідно сплатити судовий збір за подання касаційної скарги за вимогу майнового характеру, виходячи з 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви майнового характеру, яка становила 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати (229,40 грн) та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати (3 441 грн). Судовий збір у розмірі 229,40 грн сплачувався за подання до суду позовної заяви майнового характеру у разі, якщо 1 відсоток ціни позову становив менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати, а у розмірі 3 441 грн - якщо 1 відсоток ціни позову становив більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати.

Судовий збір за подання касаційної скарги має бути зараховано за платіжними реквізитами: отримувач коштів - УК у Печер. р-ні/Печерс. р-н/22030102, код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 38004897, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) - 899998, номер рахунку отримувача (стандарт IBAN) - UA0026007, код класифікації доходів бюджету - 22030102, найменування податку, збору, платежу - «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

Оскільки касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 ЦПК України, вона відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України залишається без руху.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Поновити виконувачу обов`язків прокурора Київської області строк на касаційне оскарження постанови Київського апеляційного суду від 22 січня 2020 року у даній справі.

Касаційну скаргу виконувача обов`язків прокурора Київської області на постанову Київського апеляційного суду від 22 січня 2020 року залишити без руху.

Надати заявнику десять днів з дня вручення цієї ухвали для усунення зазначених недоліків.

У разі невиконання у встановлений судом строк вимог цієї ухвали скарга вважатиметься неподаною і буде повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С. О. Карпенко