Справа № 206/5520/20
Провадження № 2/206/1439/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.12.2020 м. Дніпро

Суддя Самарського районного суду м. Дніпропетровська Маштак К.С., перевіривши матеріали та зміст позовної заяви ОСОБА_1 до Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), третя особа Восьма ДДНК провстановлення факту належності правовстановлюючого документу, визнання права власності в порядку спадкування, зняття арешту зі спадкового майна та виключення запису з Єдиного Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень про арешт майна,

ВСТАНОВИВ

Позивач звернулася з даною позовною заявою до суду, в якій просить: 1) встановити факт належності ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 Договору дарування 21/100 частини домоволодіння, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ; 2) визнати за ОСОБА_3 право власності у порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 на Ѕ частину житлового будинку з господарсько-побутовими будівлями АДРЕСА_2 ; 3) зняти арешт з майна боржника, 21/100 частини домоволодіння, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ; 4) виключити запис з Єдиного Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень запис № 4806985 про арешт майнаналежного померлому ОСОБА_2 .

Порядок звернення до суду за судовим захистом урегульовано ЦПК України. Подання заяви до суду має відбуватись із дотриманням певних вимог, зокрема визначених ст. ст. 174-177 ЦПК України.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху оскільки подана без додержання вимог ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

В порушення п. 1 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява не містить ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України третьої особи.

Згідно п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Згідно з п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Згідно ч. 2 ст. 176 ЦПК України, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Згідно Постанови Кабінету Міністрів України № 358 від 21 серпня 2014 року «Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» оціночною вартістю для нерухомості є її ринкова вартість, розрахована відповідно до національних стандартів та інших нормативно-правових актів з питань оцінки майна і майнових прав. Підтвердженням такої вартості слугує звіт про оцінку, строк дії якого становить не більше шести місяців з дати оцінки.

Однак, матеріали позовної заяви не містять оцінку спірного майна, право власності на яке просить визнати позивач за ОСОБА_3 , позивачем не визначена позивачем ціна позову та не підтверджується жодними належними доказами.

У зв`язку з відсутністю необхідної оціночної документації реальну вартість спірного майна (Ѕ частина житлового будинку з господарсько-побутовими будівлями АДРЕСА_2 ) визначити неможливо, а отже і неможливо дійти висновку про дійсну ціну позову.

Отже, в порушення п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позивачем у позовній заяві взагалі не зазначена ціна позову щодо вимоги про визнання права власності в порядку спадкування.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Однак, з приводу позовної вимоги щодо визнання за ОСОБА_3 право власності у порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 на Ѕ частину житлового будинку з господарсько-побутовими будівлями АДРЕСА_2 , то позовна заява взагалі серед учасників справи не містить осіб, права яких порушенні або осіб, якими порушуються таке право.

Так, згідно п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Однак, дослідивши зміст позовної заяви, суддя приходить до висновку, що позовна заява не містить зазначення доказів на підтвердження всіх обставин вказаних у позові та позовних вимог.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» встановлено, що у 2020 році прожитковий мінімум працездатних осіб: з 1 січня 2020 року - 2102 гривні.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 ЗУ «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Пунктом 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що за подання позовної заяви майнового характеру фізичною особою або фізичною особою підприємцем сплачується 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, за подання позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою 0,4 розміру прожиткового мінімуму

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Судом встановлено, що позивачем заявлено три вимоги немайнового характеру: про встановлення факту, зняття арешту зі спадкового майна та виключення запису з Єдиного Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень про арешт майна, яка є похідною від вимоги про зняття арешту та вимогу майнового характеру про визнання права власності в порядку спадкування.

Враховуючи, що позивачем заявлено три немайнові вимоги, одна з яких є похідною: про встановлення факту, зняття арешту з майна та виключення запису з Єдиного Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та їх обтяженьта вимогу майнового характеру про визнання права власності в порядку спадкування, то позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму за кожну вимогу немайнового характеру, тобто 1681,60 грн. та за вимогу майнового характеру 1 відсоток ціни позову.

Суддя зазначає, що у зв`язку із тим, що на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, а тому суддя згідно з ч. 2 ст. 176 ЦПК України попередньо визначає розмір судового збору - 4181,40 грн. (орієнтовна ціна позову 250000 грн., розрахунок судового збору: 250000*0,01 = 2500 грн. + 840,8*2 = 4181,60 грн.)

До позовної заяви додані квитанції про сплату судового збору на суму 840,80 грн. та 420,40 грн, а разом 1261,20 грн, а отже судовий збір сплачений не в повному обсязі та позивач має доплатити судовий збір у розмірі 2920,40 грн.

Доплатити судовий збір необхідно за реквізитами зазначеними на сайті https://sm.dp.court.gov.ua/sud0436/gromadyanam/zbir/.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Слід також зазначити, що Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях, здійснюючи тлумачення положень Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, указав, що право на доступ до правосуддя не має абсолютного характеру та може бути обмежене: держави мають право установлювати обмеження на потенційних учасників судових розглядів, але ці обмеження повинні переслідувати законну мету, бути співрозмірними й не настільки великими, щоб спотворити саму сутність права (Ashingdane v. the United Kingdom).

Ратифікація Україною Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод покладає на державу обов`язок неухильного додержання зобов`язань за цим міжнародно-правовим документом, що вимагає від держави необхідності організувати свою правову систему таким чином, щоб забезпечити реальне гарантування передбаченого Конвенцією права на судовий захист, створити рівні умови доступу до правосуддя.

В основу забезпечення справедливого доступу до правосуддя покладено принцип рівності, який розглядається у цьому контексті як гарантії однакового масштабу доступу до судового захисту незалежно від його диференціації, з огляду на недопущення різного ставлення за однакових чи подібних обставин, що посягає на сутність змісту права на судовий захист.

Разом з цим, згідно стандартів Європейського суду з прав людини вимога покрити такі судові витрати, як державне мито, в цивільних справах є сумісною з правом доступу до правосуддя лише якщо, вона не спотворює саму його сутність (Kreuz v. Poland).

Враховуючи викладене, суддя приходить до висновку, що позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у ст. ст. 175, 177 ЦПК України, а тому підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, що відповідає вимогам ст. 185 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 174-177, 185, 260 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), третя особа Восьма ДДНК провстановлення факту належності правовстановлюючого документу, визнання права власності в порядку спадкування, зняття арешту зі спадкового майна та виключення запису з Єдиного Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень про арешт майна - залишити без руху.

Надати позивачу строк 5 днів з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків, а саме:

1)зазначити у позовній заяві ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України третьої особи;

2)зазначити у позовній заяві ціну позову щодо вимоги про визнання права власності в порядку спадкування;

3)зазначити у позовній заяві докази, що підтверджують вказані у позовній заяві обставини;

4)надати докази сплати судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Роз`яснити позивачу, що в разі якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві. Копію ухвали надіслати позивачу.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://sm.dp.court.gov.ua.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя К.С. Маштак