Єдиний унікальний номер 229/4043/19
Номер провадження 22-ц/804/3376/20
Єдиний унікальний номер 229/4043/19
Номер провадження 22-ц/804/3376/20
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 грудня 2020 року Донецький апеляційний суд у складі:

Головуючого - судді Халаджи О. В.

суддів: Азевича В.Б., Никифоряка Л.П.,

секретар Кіпрік Х.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Бахмут апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дружківського міського суду Донецької області від 17 жовтня 2019 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Олексіїво-Дружківської селищної ради про визнання додаткового строку для прийняття спадщини (суддя першої інстанції Гонтар А.Л., повний текст судового рішення складено 17 жовтня 2019 року),

В С Т А Н О В И В:

В липні 2019 року ОСОБА_2 звернулася до Дружківського міського суду Донецької області з позовом до Олексіїво-Дружківської селищної ради про визнання додаткового строку для прийняття спадщини.

Свої вимоги обґрунтувала тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати ОСОБА_3 . Після її смерті залишилось спадкове майно у вигляді 1/2 частини будинку АДРЕСА_1 . Вказана 1/2 частина буднику на праві власності належала померлій ОСОБА_3 на підставі договору купівлі-продажу від 11.10.1978 року. Після смерті матері, спадкоємцем є вона за законом. Окрім неї інших спадкоємців після смерті її матері не має. 10 липня 2019 року ОСОБА_2 отримала постанову приватного нотаріуса Дружківського міського нотаріального округу Радіонова Ю.В. про відмову у вчиненні нотаріальної дії в зв`язку зі спливом строку для звернення із заявою на прийняття спадщини. Просила визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішенням Дружківського міського суду Донецької області від 17 жовтня 2019 року позов ОСОБА_2 задоволено. Визначено ОСОБА_2 для прийняття спадщини, що залишилась після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , додатковий строк у три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

На вказане судове рішення ОСОБА_1 який не брав участі у справі, подав апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та ухвалити нове рішення, яким відмовити в задоволенні позову.

В обґрунтування скарги зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла бабуся ОСОБА_1 . ОСОБА_3 , дідусь ОСОБА_4 фактично прийняв, але не оформив своїх спадкових прав. Відповідно до заповіту від 24.12.2015 року ОСОБА_4 заповів все належне йому майно ОСОБА_1 , та ОСОБА_5 . На сам судового розгляду та не момент ухвалення оскаржуваного рішення, ОСОБА_1 був спадкоємцем за заповітом частини майна, яке залишилось після смерті ОСОБА_4 , в тому числі й житлового будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

Вказує на те, що 21 березня 2019 року приватним нотаріусом Дружківського міського нотаріального округу Гнатенко В.Л, була заведена спадкова справа після смерті ОСОБА_4 , Позивач ОСОБА_2 , умисно, будучі добре обізнаною, що є інші спадкоємці, не зазначила ні ОСОБА_1 , ні ОСОБА_5 . Суд першої інстанції не звернув увагу на те, що спадкова справа була заведена вже після смерті ОСОБА_4 на підставі заяв спадкоємців ОСОБА_5 та ОСОБА_1 .

Вважає, що у позивача відсутні поважні причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, тому позовна заява є безпідставною, а оскаржуване рішення суду підлягає скасуванню.

ОСОБА_6 просив рішення Дружківського міського суду Донецької області від 17 жовтня 2019 року скасувати та ухвалити нове, яким в задоволені позову відмовити в повному обсязі.

До суду апеляційної інстанції від ОСОБА_2 надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому позивач просить закрити апеляційне провадження у справі. Зазначене, позивач обґрунтовує тим, що ОСОБА_1 , не входить до кола спадкоємців першої черги за законом після смерті ОСОБА_3 , заповіту ОСОБА_3 за своє життя не складала, оскаржуваним рішенням, яким було визначено позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 не порушує прав апелянта.

Учасники справи в судове засідання апеляційного суду не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Згідно із частиною 2 статті 372 ЦПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Апеляційна скарга ОСОБА_1 , підлягає задоволенню, а рішення суду першої інстанції скасуванню, з огляду на таке.

Відповідно до частини 1 статті 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Під час розгляду справи судом першої інстанції встановлено, що згідно з актовим записом № 69 від 21 липня 1972 року, зробленим Олексієво-Дружківською сільрадою м. Дружківка позивач ОСОБА_7 є донькою ОСОБА_3 .

Дошлюбне прізвище ОСОБА_2 підтверджується актовим записом № 2 від 16.01.1993 року, відповідно до якого ОСОБА_8 уклала шлюб з ОСОБА_9 та після укладення шлюбу взяла прізвище « ОСОБА_10 ».

ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується актовим записом № 98 від 07 грудня 2015 року.

Після смерті ОСОБА_3 залишилась спадщина у вигляді 1/2 частини будинку АДРЕСА_1 , яка належала померлій на підставі договору купівлі-продажу від 11.10.1978 року.

Відповідно до інформаційної довідки зі Спадкового реєстру після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , заяви про прийняття спадщини або відмову від спадщини до Дружківської державної нотаріальної контори не надходили, спадкова справа не заводилась та свідоцтво про право на спадщину не видавалось.

10 липня 2019 року ОСОБА_2 отримала постанову приватного нотаріуса Дружківського міського нотаріального округу Радіонова Ю.В. про відмову у вчиненні нотаріальної дії в зв`язку зі спливом строку для звернення із заявою на прийняття спадщини.

Суд першої інстанції дійшов висновку, що, оскільки прийняття спадщини є правом особи, а не її обов`язком, а позивач своєчасно не звернулась до нотаріуса через свою необізнаність, та в інший спосіб захистити своє право не може, інші спадкоємці відсутні, а спадщина не визнана відумерлою і відповідач не надав заперечень щодо позову, є підстави для задоволення позовних вимог з визначенням ОСОБА_2 тримісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Проте, апеляційний суд не погоджується з таким висновком суду першої інстанції.

В статті 1216 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

За статтею 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до частини 1 статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Згідно із статтею 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Статтею 1261 ЦК України визначено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (частина 1 статті 1269 ЦК України).

Відповідно до частини 1 статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно із статтею 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як роз`яснено в пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погоді умови. Якщо у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Аналогічний правовий висновок зроблено у постанові Верхового Суду України від 14 вересня 2016 року у справі № 6-1215цс16, постанові Верховного Суду від 22 травня 2019 року у справі № 351/2403/17, постанові Верховного Суду від 24 червня 2020 року у справі № 490/10140/16-ц.

Згідно із частиною 1 статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Таким чином, колегія суддів доходить висновку, що причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, які вказані в позовній заяві ОСОБА_2 , не є поважними, а тому правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Вищезазначене не було враховано судом першої інстанції, що є підставою для його скасування.

Апеляційний суд відхиляє доводи позивача в відзиві на апеляційну скаргу стосовно того, що скаржник ОСОБА_1 , не належить до кола спадкоємців у даній справі, оскільки матеріалами справи підтверджується його родинний зв`язок, що дає йому право на спадкування після смерті ОСОБА_4 та ОСОБА_3 , як онука померлих, на якого було складено заповіт.

Отже, встановлені судом обставини, а також наявні в матеріалах справи докази дають підстави для скасування оскаржуваного судового рішення, з ухваленням нового рішення про відмову в задоволенні позовних вимог.

За частиною 13 статті 141 ЦПК України якщо суд апеляційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

За подання апеляційної скарги ОСОБА_1 сплачено судовий збір у розмірі 1 152,60 грн. З огляду на те, що апеляційну скаргу задоволено, з позивача ОСОБА_2 необхідно стягнути на користь ОСОБА_1 , витрати по сплаті судового збору, понесені у зв`язку з переглядом справи в суді апеляційної інстанції.

Керуючись статтями 374, 376, 382-384, ЦПК України, Донецький апеляційний суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Рішення Дружківського міського суду Донецької області від 17 жовтня 2019 року скасувати та ухвалити нове рішення.

В задоволенні позову ОСОБА_2 до Олексіїво-Дружківської селищної ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, відмовити.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 витрати по сплаті судового збору, понесені у зв`язку з переглядом справи в суді апеляційної інстанції в розмірі 1 152 (тисяча сто п`ятдесят дві) гривні 60 копійок.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Верховного Суду.

Судді: О.В. Халаджи

В.Б. Азевич

Л.П. Никифоряк

Повний текст судового рішення складено 17 грудня 2020 року.

Головуючий - суддя О. В. Халаджи