УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.06.2020 року м. Житомир

Богунський районний суд м. Житомира в складі:

головуючого судді Кузнєцова Д.В.

за участю секретаря Поліщук О.В.

розглянувши клопотання ОСОБА_1 про скасування висновку в ухвалі від 12.05.2020 та про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради про порушення конституційних прав на доступ до публічної інформації та стягнення моральної шкоди, -

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою судді Богунського районного суду м. Житомира Кузнєцова Д.В. від 12.05.2020 року позовну заяву ОСОБА_1 прийнято до свого провадження та розгляд справи вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження.

01.06.2020 року до суду надійшли заперечення позивача, у яких ОСОБА_1 просила суд змінити порядок розгляду її позову, а саме за правилами спрощеного позовного провадження на порядок за правилами загального позовного провадження. Дане клопотання умотивовано тим, що розглядати вимоги ОСОБА_1 у спрощеному позовному провадженні недоцільно через складність позовної заяви про порушення конституційних прав з викладом 17 порушень та 15 аркушів документів доказів, що в свою чергу призведе до постановлення завідомо неправосудного рішення. Крім цього ОСОБА_1 звертала увагу, що суд не врахував її думку щодо необхідності розгляду справи за правиламиспрощеного позовного провадження, справа має велике значення для захисту прав позивача, а постановлення судом ухвали про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження визиває підозру у позивача в наданні певних привілеїв відповідачу. У згаданих запереченнях ОСОБА_1 також заявила клопотання про скасування висновку в ухвалі від 12.05.2020 «Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про витребування доказів», оскільки даний висновок незаконний.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання 25.06.2020 не з`явилась, направила заяву від 18.06.2020, у якій просила перенести судове засідання на іншу дату із урахуванням дати карантину.

Представник відповідача у судове засідання 25.06.2020 не з`явився, про дату, час і місце судового розгляду повідомлений належним чином. Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, що передбачено ч. 1 ст. 223 ЦПК України.

Дослідивши окремі матеріали справи та подані клопотання, суд дійшов наступного висновку.

Частиною 4 ст. 277 ЦПК України передбачено, якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про залишення заяви відповідача без задоволення або про розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Частинами 2 та 4 статті 19 ЦПК України (в редакції, на час звернення із запереченнями та на час постановлення ухвали про прийняття позовної заяви до свого провадження) визначено, що цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку, зокрема, позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ; справ, що виникають з трудових відносин; справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд; справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні..

Частиною 6 статті 19 ЦПК України (в редакції, на час звернення із запереченнями та на час постановлення ухвали про прийняття позовної заяви до свого провадження) встановлено, що малозначними є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) справи про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); 4) справи про розірвання шлюбу; 5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб..

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин; 3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд. У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Частиною 3 ст. 274 ЦПК України визначено, що при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: ціну позову; значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

На підставі викладеного, оцінивши критерії, визначені у ч. 3 ст. 274 ЦПК України, суд встановив, що предмет даної справи не підпадає під обмеження, які визначені ч. 4 ст. 274 ЦПК України, справа є незначної складності, ціна позову по справі не перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, розгляд справи не потребує призначення експертизи чи виклику свідків, не становить значний суспільний інтерес, а тому дана справа підлягає розгляду в порядку спрощеного провадження.

Таким чином, враховуючи, що провадження у справі відкрито та розгляд справи визначено проводити в порядку спрощеного позовного провадження, а також з урахуванням наведених вище критеріїв, суд вважає за недоцільне проводити розгляд справи у порядку загального позовного провадження, у зв`язку із чим клопотання позивача про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження задоволенню не підлягає.

Окремо судом звернуто увагу, що положення ЦПК України прямо не передбачають право позивача (на відміну від відповідача) звертатись із подібним клопотанням.

За змістом ч.ч. 1, 2 ст. 10 ЦПК України суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Процедурні питання, пов`язані з рухом справи в суді першої інстанції, клопотання та заяви осіб, які беруть участь у справі, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення або закриття провадження у справі, залишення заяви без розгляду, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал (ч. 2 ст. 258 ЦПК України).

З огляду на те, що нормами цивільного процесуального законодавства України не передбачено право суду першої інстанції частково скасовувати власні ухвали про відмову у задоволенні клопотання про витребування доказів, суд не знаходить законних підстав для задоволення вимог клопотання ОСОБА_1 про скасування висновку в ухвалі від 12.05.2020 та вважає за необхідне відмовити позивачу у задоволенні її клопотання.

Керуючись ст.ст. 10, 19, 84, 258, 274-279 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотань ОСОБА_1 про скасування висновку в ухвалі від 12.05.2020 та про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради про порушення конституційних прав на доступ до публічної інформації та стягнення моральної шкоди відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя