Справа № 357/5875/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"10" липня 2020 р. cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Цуранов А. Ю. , перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ житлового будинку в натурі,

В С ТА Н О В И В :

18.06.2020 року ОСОБА_1 звернулась до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з вищевказаним позовом, в якому просила суд виділити їй у натурі 1/2 частину будинку АДРЕСА_1 , визнавши за нею право власності на 2-ІІІ веранду площею 6,0 кв.м., 2-7 житлову кімнату площею 23,1 кв.м., 2-8 коридор 9,7 кв.м., 2-9 житлову кімнату 12,1 кв.м., 2-10 кухню 8,0 кв.м., 2-11 туалет 1,3 кв.м., 2-12 ванну 3,0 кв.м., 1/2 тераси 1,2 ІV 9,2 кв.м., а всього 72,3 кв.м., та господарську споруду гараж з погрібом Б і 1/2 частину вимощення, припинивши право спільної часткової власності на вказаний будинок.

За приписами ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Звернення до суду не є беззаперечним і повинно відбуватись за правилами визначеними процесуальним законом.

Ухвалою судді від 23.06.2020 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху, надано позивачу строк для усунення вказаних недоліків протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала обґрунтована тим, позивачем не надано належних доказів сплати судового збору у встановленому законом розмірі.

09.07.2020 року на виконання вимог ухвали позивачем подано заяву про усунення недоліків, в якій остання вказує, що вона зверталась до КП КОР «Південне БТІ» з проханням визначити вартість спірного будинку, однак отримала відмову. Розмір судового збору зазначила виходячи з ухвали Білоцерківського міськрайонного суду від 15.11.2019 року про відкриття провадження за позовом ОСОБА_2 до неї про припинення права на частку у спільному майні та визнанні права власності на 1/2 частину будинку. Згідно вказаної ухвали вартість 1/2 частини спірного будинку складає 152 847 грн. По справі необхідно провести судову будівельну-технічну експертизу, про що вона зазначила в позовній заяві. Одним з питань на вирішення якої буде поставлено питання про визначення вартості 1/2 частини спірного будинку. Якщо згідно експертизи вартість 1/2 частини спірного будинку буде вищою, ніж вартість зазначена в ухвалі суду від 15.11.2019 року, то судовий збір буде доплачено.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху від 23.06.2020 року судом роз`яснено порядок визначення ціни позову у даній справі відповідно до вимог Закону України «Про судовий збір», враховуючи розмір дійсної ринкової вартості нерухомого майна, тобто будинку і господарської споруди.

Однак, належних доказів дійсної вартості нерухомого майна та квитанції про сплату судового збору на загальну суму, що буде відповідати заздалегідь встановленій оцінці майна, яке вона просить виділити у власність суду не надано, при цьому позивач не була позбавлена права сама визначити розмір нерухомого майна у справі з посиланням на відповідні оголошення про продаж подібного нерухомого майна.

Отже, позивачем не надано належних доказів сплати судового збору у встановленому законом порядку та розмірі, при цьому, залишаючи позовну заяву без руху, судом було виконано обов`язок в частині роз`яснення порядку його сплати та визначення розміру.

Відповідно до частин 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Отже, під час звернення до суду з позовом особа не позбавлена права звернутись з проханням (клопотанням) відстрочити або розстрочити сплату судового збору, зменшити чи звільнити від сплати судового збору.

Таким чином, оскільки позивачем не надано належних доказів сплати судового збору у встановленому законом порядку та розмірі, а також не заявлено будь-яких клопотань відповідно до ч. 136 ЦПК України, тому, з урахуванням недоліків позовної заяви, відсутні на даний час правові підстави для відкриття провадження у справі.

Згідно з ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи викладене, вважаю за необхідне визнати позовну заяву неподаною та повернути її позивачу разом з доданими до неї документами.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви (ч. 7 ст. 185 ЦПК України).

На підставі наведеного, керуючись ст. 177, 185, 260, 261, 352-355 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ житлового будинку в натурі - вважати неподаною та повернути позивачу разом з доданими до неї документами.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

СуддяА. Ю. Цуранов