Справа № 127/3821/18
Провадження № 22-ц/801/2365/2020
Головуючий у суді 1-ї інстанції Король О.П.
Доповідач :Стадник І. М.
ВІННИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

10 грудня 2020 року м. Вінниця

Суддя судової палати з розгляду цивільних справ Вінницького апеляційного суду Стадник І.М., одержавши апеляційну скаргу ОСОБА_1

на рішення Вінницького міського суду від 09 листопада 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Український інститут із проектування і розвитку інформаційно-комунікаційної інфраструктури «Діпрозв`язок» про зобов`язання вчинити дії, стягнення коштів та моральної шкоди,

встановив:

Не погодившись із рішенням Вінницького міського суду від 09 листопада 2020 року, яким відмовлено в позові, позивач ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу.

Проте, апеляційна скарга не може бути прийнята до розгляду та, відповідно, не може бути вирішено питання про відкриття апеляційного провадження в справі з огляду на таке.

Цивільний процесуальний закон містить вимоги щодо форми та змісту апеляційної скарги, за умови дотримання яких апеляційна скарга може бути прийнята судом до розгляду (стаття 356 ЦПК України).

Так, відповідно до частини 4 статті 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються, крім іншого, документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У апеляційній скарзі ОСОБА_1 посилається на звільнення від сплати судового збору на підставі пункту 9 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір» .

Проте, до апеляційної скарги не додано документи, що підтверджують звільнення від сплати судового збору на підставі зазначеної норми закону.

У зв`язку з наведеним ОСОБА_1 слід надати документи, що підтверджують звільнення від сплати судового збору, у випадку їх відсутності - сплатити судовий збір за подання апеляційної скарги.

Крім того, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Відповідно до статті 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду справи має право:

1) залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення;

2) скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення;

3) визнати нечинним судове рішення суду першої інстанції повністю або частково у передбачених цим Кодексом випадках і закрити провадження у справі у відповідній частині;

4) скасувати судове рішення повністю або частково і у відповідній частині закрити провадження у справі повністю або частково або залишити позовну заяву без розгляду повністю або частково;

5) скасувати судове рішення і направити справу для розгляду до іншого суду першої інстанції за встановленою підсудністю;

6) скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції;

7) скасувати ухвалу про відкриття провадження у справі і прийняти постанову про направлення справи для розгляду до іншого суду першої інстанції за встановленою підсудністю;

8) у передбачених цим Кодексом випадках скасувати свою постанову (повністю або частково) і прийняти одне з рішень, зазначених в пунктах 1 - 7 частини першої цієї статті.

Разом з тим, в резолютивній (прохальній) частині апеляційній скарзі ОСОБА_1 не зазначає, що має зробити суд апеляційної інстанції в межах своїх повноважень за наслідками розгляду апеляційної скарги на рішення суду, яке оскаржується, відповідно вимогам вказаної вище статті 374 ЦПК.

Оскільки зі змісту прохальної частини апеляційної скарги неможливо встановити вимоги, з якими звертається ОСОБА_1 , заявнику необхідно уточнити прохальну частину скарги, виклавши вимоги щодо оскаржуваного рішення відповідно до повноважень суду апеляційної інстанції з урахуванням норм статті 374 ЦПК України та надати уточнену редакцію касаційної скарги та її копії відповідно до кількості учасників справи.

Стаття 93 ЦПК України міститься у § 2 «Показання свідків» глави 5 «Докази та доказування» розділу І «загальні положення» ЦПК України. Тобто, письмове опитування учасників справи як свідків є одним з доказів, якими учасники справи обґрунтовують свої вимоги та заперечення.

Відповідно до частини першої, третьої статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Відповідно до частини другої статті 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані, зокрема, сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази.

З аналізу вказаних норм слідує, що такий інститут як письмове учасників справи, відповідно до частини першої статті 93 ЦПК України не застосовується у суді апеляційної інстанції, а відтак відповідна заява може бути подана до суду першої інстанції.

Згідно частини 2 статті 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві стаття 185 ЦПК України.

Враховуючи вищевикладене, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, а апелянту надається строк для усунення недоліків апеляційної скарги шляхом подання апеляційної скарзі у іншій редакції, яка за формою і змістом має відповідати вимогам статті 356,374 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 185, 356, 357 ЦПК України,

ухвалив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Вінницького міського суду від 09 листопада 2020 року залишити без руху.

Надати апелянту строк сім днів з дня отримання копії цієї ухвали, для усунення недоліків та роз`яснити, що у випадку невиконання вимог ухвали апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернена особі, яка її подала.

Ухвала касаційному оскарженню не підлягає.

Суддя І.М. Стадник