Справа № 276/656/19
Провадження по справі №2/276/253/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 грудня 2020 року смт. Хорошів

Володарсько-Волинський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді Збаражського А.М.,

за участю секретаря судового засідання Ігнатенко О.М.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні, відповідно до вимог ст.247 ч.2 ЦПК України без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Новоборівської селищної ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулася до суду з даним позовом, вказуючи, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 . Після її смерті залишилась спадщина у вигляді 2-х земельних, що знаходяться на території Кропивнянської сільської ради Хорошівського району Житомирської області. На вказані земельні ділянки (пай) виданий на ім`я ОСОБА_2 державний акт на право власності серії ЯА №149247 від 03.03.2005 року.

Позивач є спадкоємцем майна по заповіту. Заповіт 25.11.2002 року посвідчено секретарем Кропивнянської сільської ради Володарсько-Волинського району Житомирської області.

01.03.2019 року позивач зверталася до державного нотаріуса Черняхівської державної нотаріальної контори Житомирської області для отримання свідоцтва про право на спадщину за заповітом, на що отримала відмову, оскільки пропущено шестимісячний строк встановлений ст.1270 ЦК України. Вона вважає, що пропустила вказаний строк з поважної причини, оскільки не була обізнана про те, що необхідно звертатись до нотаріальної контори для оформлення спадщини в ситуації коли вона - є єдиним спадкоємцем після смерті заповідача.

Позивач просить суд визначити їй додатковий строк тривалістю в один місяць, для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Представник позивача ОСОБА_3 направив до суду заяву про розгляд справи без його участі та участі позивача, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити.

Відповідач в судове засідання свого представника не направив, надіславши до суду клопотання в якому просять справу розглядати без участі представника селищної ради, позовні вимоги визнають та не заперечує проти їх задоволення.

Згідно ч.ч.3, 4 ст.200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем; ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі визнання позову проводиться в порядку, встановленому ст. 206 цього Кодексу.

Відповідно до ст.206 ч.4 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Виходячи з наведеного, суд вважає, що рішення у справі можливо постановити в підготовчому засіданні.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до переконання, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав.

Згідно з ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Статтею 1223 ЦК України встановлено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

Відповідно до ст.1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Із ч.1 ст.1269 ЦК України слідує, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Частина 1 ст.1270 ЦК України передбачає, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 N7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Судом встановлено, що свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 підтверджується те, що ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно копії заповіту від 25.11.2002 року посвідченого секретарем Кропивнянської сільської ради, ОСОБА_2 заповіла належне їй на момент смерті майно ОСОБА_1 .

Відповідно до державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯА №149247 ОСОБА_2 належить земельна ділянка площею 2,5408 га, яка розташована на території Кропивнянської сільської ради Хорошівського району Житомирської області.

Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру №56083245 від 08.05.2019 року в спадковому реєстрі відсутня інформація про заведення спадкової справи після смерті ОСОБА_2 .

Із постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 01.03.2019 року слідує, що ОСОБА_1 свідоцтво про право на спадщину за заповітом не може бути видане, оскільки нею до нотаріальної контори, на протязі шести місяців з дня смерті ОСОБА_2 не було подано заяви про прийняття спадщини.

За змістом позовної заяви слідує, що позивач з поважних причин пропустила строк для прийняття спадщини, оскільки не була обізнана про те, що необхідно звертатись до нотаріальної контори для оформлення спадщини в ситуації коли вона - є єдиним спадкоємцем після смерті заповідача.

Верховний Суд України на засіданні Судової палати у цивільних справах 26 вересня 2012 року розглянув справу № 6-85цс12, предметом якої був спір про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. При розгляді цієї справи Верховний Суд України зробив правовий висновок про те, що право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Правила ч.3 ст.1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкову масу, то положення ч. 3 ст. 1272 ЦК України не застосовуються.

Згідно ст.206 ч.4 ЦПК України якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Визнання позову відповідачем, відсутність інших спадкоємців за даними Спадкового реєстру свідчить, що права, свободи та інтереси інших осіб не будуть порушені. Позивач в іншому порядку, ніж судовий, не може захистити свої права на прийняття спадщини, а завданням судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд та вирішення цивільної справи з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав,свобод чи інтересів фізичних осіб. Постановлення рішення про задоволення позову є забезпеченням права позивача на справедливий суд відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи.

Враховуючи, що після смерті ОСОБА_2 спадкоємцем за заповітом є ОСОБА_1 , інші спадкоємці з заявами про прийняття спадщини в нотаріальну контору не звертались, позивач вчасно не звернулася до нотаріальної контори для подачі заяви про прийняття спадщини, оскільки не була обізнана про те, що необхідно звертатись до нотаріальної контори для оформлення спадщини в ситуації коли вона - є єдиним спадкоємцем після смерті заповідача, відповідач позов визнає, а тому пропущений строк для прийняття спадщини позивачем суд визнає поважним. Відтак, позовні вимоги підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст.4, 12, 13, 200, 206, 258, 259, 263-265 ЦПК України, ст. ст.1218, 1223, 1233, 1269, 1270, 1272 ЦК України, суд

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 до Новоборівської селищної ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк терміном в 1 (один) місяць після набрання рішенням суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду через Володарсько-Волинський районний суд Житомирської області шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його складення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Позивач: ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 . РНОКПП: НОМЕР_2 .

Відповідач: Новоборівська селищна рада, місце знаходження: смт.Нова Борова вул.Незалежності 9А, Хорошівського району Житомирської області; .

Головуючий суддя: А.М. Збаражський