Провадження № 2/760/9/20
Справа № 759/4616/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 червня 2020 року м. Київ

Солом`янський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Г.О. Козленко,

за участю секретаря - А.Л. Хліменкової

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про збільшення позовних вимог у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Служба у справах дітей Подільської районної в місті Києві держадміністрації, Служба у справах дітей Солом`янської районної в місті Києві держадміністрації, управління з питань захисту прав дітей міської ради м. Кропивницький про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною,-

встановив:

Позивач звернувся до Солом`янського районного суду м. Києва з позовом про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та просить суд усунути ОСОБА_1 перешкоди у спілкуванні з дитиною ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визначивши спосіб його участі у вихованні дитини шляхом надання йому систематичних побачень з донькою за місцем його проживання за адресою: АДРЕСА_1 за певним графіком.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 27.05.2019 відкрито загальне позовне провадження у вищевказаній справі.

09.09.2019 за допомогою поштового зв`язку від позивача надійшла заява про збільшення позовних вимог вх.№76136, відповідно до якої останній просив:

1)Визнати перешкоди у спілкуванні та побаченнях батька ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з його дитиною ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , які йому чинить його колишня дружина та мати дитини ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3

2)Усунути зазначені перешкоди для батька дитини ОСОБА_1 шляхом встановлення способу участі у вихованні дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та зобов`язати матір дитини ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , яка фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , не перешкоджати батьку дитини ОСОБА_1 мати безперервний контакт та спілкування з донькою ОСОБА_3 та усунути будь-які перешкоди у фізичному доступі до дитини.

3)Надати можливість відвідування дитиною ОСОБА_3 місця окремого проживання її батька ОСОБА_1 у дні та години, визначені судом згідно наведеному нижче графіка побачень батька з донькою.

4)Визначити для батька дитини ОСОБА_1 порядок участі у вихованні дитини ОСОБА_3 шляхом надання батьку дитини систематичних побачень з донькою за наступним графіком:

- кожні перші та треті вихідні кожного місяця відвести для перебування дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з її батьком ОСОБА_1 з залишенням дитини на ніч за фактичним місцем проживання батька, а саме: АДРЕСА_1 , починаючи з 18:00 кожної першої та третьої п`ятниці кожного місяця до 9:00 понеділка. Дитину передавати її батьку ОСОБА_1 кожної першої та третьої п`ятниці кожного місяця о 18:00 біля вхідних дверей до квартири батька дитини, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

- якщо у відповідному місяці випадають п`яті вихідні місяця, відвести їх для перебування дитини почергово з батьком ОСОБА_1 за таким самим порядком, який визначений у попередньому пункті, а наступного разу, коли такі п`яті вихідні випадуть - з матір`ю ОСОБА_2 .

- кожний другий та четвертий понеділок і четверг кожного місяця відвести 4 години для побачень батька ОСОБА_1 з його дитиною ОСОБА_3 без присутності матері дитини ОСОБА_2 , починаючи з 17:00 до 21:00. Дитину передавати її батьку ОСОБА_1 біля місця проживання матері дитини ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_3 .

- у разі випадання у відповідному місяці п`ятого понеділка та/або четверга, відвести їх також для зустрічей батька з дитиною за таким самим порядком побачень, який визначений у попередньому пункті.

- у дні народження близьких родичів: батька дитини ОСОБА_1 - ІНФОРМАЦІЯ_4 кожного року , бабусі дитини ОСОБА_4 - ІНФОРМАЦІЯ_5 кожного року , дідуся дитини ОСОБА_5 - ІНФОРМАЦІЯ_6 кожного року , починаючи з 09:00 до 21:00 відвести для побачень дитини у перелічені дні з її батьком, дідусем та бабусею.

- у дні народження дитини ОСОБА_3 - ІНФОРМАЦІЯ_1 кожного року , починаючи з 09:00 до 21:00, відвести для спільного святкування дня народження дитини з її батьком та її матір`ю почергово, один рік з батьком, наступний - з матір`ю.

- надати можливість батьку дитини ОСОБА_1 разом зі своєю донькою ОСОБА_3 без присутності матері дитини ОСОБА_2 поза межами її проживання в тому числі за межами території України відпочивати за вибором батька дитини протягом двох тижнів два рази на календарний рік в зимові, весняні літні або осінні місяці року за вибором батька дитини з попередженням матері дитини ОСОБА_2 не менше ніж за два тижні про дату, з якої дитина разом з батьком буде відпочивати.

5)Зобов`язати матір дитини ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , яка фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , надавати дитину ОСОБА_3 для спілкування, побачень та спільного відпочинку з її батьком ОСОБА_1 без присутності матері дитини ОСОБА_2 у встановлені судом дні та години.

6)Зобов`язати матір дитини ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , яка фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 виконувати установлений графік побачень батька з дитиною та зобов`язати матір дитини ОСОБА_2 забезпечувати згідно вище наведеного графіку побачення батька дитини, ОСОБА_1 , з його дитиною ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Крім того, в судовому засіданні 23.06.2020 позивачем надано ще одну заяву про збільшення позовних вимог вх.№46328, відповідно до якої останній просить:

1)Заборонити виїзд за межі України малолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , без згоди батька ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , паспорт громадянина України серія НОМЕР_3 , РНОКПП НОМЕР_4 .

2)Заборонити ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , паспорт громадянина України серія НОМЕР_5 , РНОКПП НОМЕР_1 , здійснювати вивезення за межі України дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКППНОМЕР_2 , без згоди батька.

3)Зобов`язати Державну прикордонну службу України (01601, м. Київ, вул. Володимирська, 26) внести до баз даних Державної прикордонної служби України інформацію про заборону виїзду за межі України малолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКППНОМЕР_2 .

В судовому засіданні позивач просив прийняти до розгляду подані заяви про збільшення позовних вимог.

Інші сторони в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином, причини неявки суду невідомі.

Згідно ч.1 ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Суд, заслухавши думку позивача, дослідивши заяви про збільшення позовних вимог, приходить до наступного висновку.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Згідно чинного законодавства, позов у цивільному процесі - це письмово оформлена і адресована суду письмова вимога, що складається з вимоги процесуального характеру та вимоги матеріального характеру (захистити невизнане, оспорюване чи порушене право). А предмет позову - це матеріальний зміст цієї вимоги.

Таким чином, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняте судове рішення. Цей матеріальний зміст позовних вимог позивача, проявляється в матеріально-правовій заінтересованості - отримати певне матеріальне благо.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Зміна предмета позову відбудеться тоді, коли в рамках конкретного позовної вимоги позивач замість одного способу захисту прав (який був заявлений раніше, при подачі позову) захоче скористатися іншим способом захисту, обґрунтовуючи свої позовні вимоги (предмет позову) тими самими обставинами, якими він обґрунтовував первісні вимоги.

Зміна підстав позову відбувається тоді, коли позивач в рамках конкретної позовної вимоги, в обґрунтування раніше заявлених позовних вимог (предмету позову) посилається на інші обставини якими він ці (перші) позовні вимоги, обґрунтовував.

Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві.

Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру.

Таким чином, законодавцем визначено право позивача збільшити або зменшити розмір позовних вимог, як складову матеріально-правової вимоги позивача до відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Вбачається, що заява про збільшення позовних вимог від 23.06.2020 вх.№46328 містить нові позовні вимоги, з зазначенням обґрунтування нових підстав та предмету позову, які не були заявлені в позові, який був поданий до суду 12.03.2019.

Так, з прохальної частини позовної заяви, яка прийнята до розгляду ухвалою судді від 27.05.2019, вбачається, що позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить усунути ОСОБА_1 перешкоди у спілкуванні з дитиною ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визначивши спосіб його участі у вихованні дитини шляхом надання йому систематичних побачень з донькою за місцем його проживання за адресою: АДРЕСА_1 за певним графіком.

Разом з цим, з прохальної частини заяви про збільшення позовних вимог, яка надійшла до суду 23.06.2020 вх.№46328, вбачається, що позивач звертається до суду з новими позовними вимогами, які не була предметом розгляду даної справи, а саме: про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною. При цьому, нова позовна вимога обґрунтована новими обставинами, які не були зазначені в позовній заяві, що прийнята до розгляду ухвалою суду від 27.05.2019.

Таким чином, вбачається, що подана заява про збільшення позовних вимог фактично містить нові вимоги, яка є взаємовиключними з первинними вимогами, що свідчить про фактичну зміну предмету та підстав раніше поданого позову.

З огляду на викладене, суд відмовляє у прийнятті заяви про збільшення розміру позовних вимог, яка подана позивачем до суду 23.06.2020 вх.№46328, оскільки за такою заявою заявляються вимоги, які є додатковими і попередньо не заявлялися, що не являється збільшенням розміру позовних вимог та суперечить положенням ст.49 Цивільного процесуального кодексу України, та є окремими та самостійними вимогами.

При цьому, позивач не позбавлений можливості звернутися до суду з відповідним позовом з такими вимогами, з дотриманням вимог процесуального законодавства в загальному порядку.

Щодо вимог заяви про збільшення позовних вимог від 09.09.2019 вх.№76136, слід зазначити наступне.

Відповідно до ч.1 ст.49 ЦПК сторони користуються рівними процесуальними правами.

Дослідивши матеріали справи та заяву подану відповідачем від 09.09.2019 вх.№76136, суд вважає, що оскільки сторона позивача у встановленому законом порядку до закінчення підготовчого судового засідання подала заяву про збільшення позовних вимог, чим реалізувала своє право, тому суд приходить до висновку про прийняття до розгляду зазначеної заяви, оскільки заявлені вимоги в заяві від 09.09.2019 є однорідними з первинними вимогами.

Керуючись ст.ст.49, 260, 353 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

Прийняти до розгляду заяву ОСОБА_1 від 09.09.2019 вх.№76136 про збільшення позовних вимог у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Служба у справах дітей Подільської районної в місті Києві держадміністрації, Служба у справах дітей Солом`янської районної в місті Києві держадміністрації, управління з питань захисту прав дітей міської ради м. Кропивницький про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною.

У прийнятті заяви ОСОБА_1 від 23.06.2020 вх.№46328 про збільшення позовних вимог у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Державна прикордонна служба України, треті особи: Служба у справах дітей Подільської районної в місті Києві держадміністрації, Служба у справах дітей Солом`янської районної в місті Києві держадміністрації, управління з питань захисту прав дітей міської ради м. Кропивницький про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя - Г.О. Козленко