Справа № 202/8257/19
Пров. № 2/202/776/2020
УХВАЛА

17 січня 2020 року Суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська Бєльченко Л.А., ознайомившись із позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

10.12.2019 року позивач звернулася до суду з цим позовом до відповідача та просила розірвати шлюб між нею та відповідачем.

Вважаю, що позовна заява ОСОБА_1 підлягає поверненню позивачеві з огляду на наступне.

Згідно із ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір сплачується за подання позовної заяви про розірвання шлюбу у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (768,40 грн.).

Проте позивачем не виконано зазначені вимоги закону. Так, позивачем до позовної заяви не додано документ на підтвердження сплати судового збору у розмірі 768,40 грн.

Ухвалою судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 11 грудня 2019 року вказану позовну заяву було залишено без руху та надано позивачеві строк для усунення недоліків, який не перевищує десяти днів з дня отримання позивачем копії ухвали.

17.01.2020 року на адресу суду повернувся не отриманий позивачем конверт із копією ухвали від 11 грудня 2019 року із позначкою «за закінченням терміну зберігання» (а.с. 8).

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України особи, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання. Сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (див., mutatis mutandis, рішення у справі "Олександр Шевченко проти України", заява N 8371/02, п. 27, рішення від 26 квітня 2007 року, та "Трух проти України" (ухвала), заява № 50966/99, від 14 жовтня 2003 року).

У рішенні Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 року у справі «Пономарьов проти України» зазначено, що сторони мають вживати заходи, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

Неналежна зацікавленість у розгляді справи може бути підставою для процесуальних наслідків, про що наголошено в рішенні Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 року у справі «Каракуця проти України» від 16.02.2017 року.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини у справах «Іззетов проти України», «Паскал проти України», «Майстер проти України», «Субот проти України», «Крюков проти України», «Крат проти України» суду потрібно дотримуватися розумного строку для судового провадження.

Згідно із ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Оскільки недоліки, викладені в ухвалі судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 11 грудня 2019 року, не були усунені позивачем у визначений судом строк, а на адресу суду повернувся конверт із копією ухвали від 11 грудня 2019 року із позначкою «за закінченням терміну зберігання», позовна заява ОСОБА_1 підлягає поверненню.

Керуючись ст.ст. 177, 185 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу вважати неподаною та повернути позивачеві.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі в 15-денний строк з дня складення ухвали апеляційної скарги.

Суддя Бєльченко Л.А.