Ухвала
16 січня 2020 року
м. Київ
справа № 689/438/19
провадження № 61-314ск20
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Петрова Є. В. розглянув касаційну скаргу Військової частини НОМЕР_1 на постанову Хмельницького апеляційного суду від 27 листопада 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача ОСОБА_2 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про визнання незаконним та скасування рішення комісії, зобов`язання поновити на квартирному обліку,

ВСТАНОВИВ:
27 грудня 2019 року Військова частина НОМЕР_1 засобами поштового зв`язку звернулася до Верховного Суду із касаційною скаргою на постанову Хмельницького апеляційного суду від 27 листопада 2019 року у вказаній вище справі.

Відповідно до частини третьої статті 392 ЦПК України касаційна скарга підписується особою, яка її подає, або представником такої особи. До касаційної скарги, поданої представником, повинна бути додана довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника.
Подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду, а отже, питання про відкриття касаційного провадження не може бути вирішене, оскільки ОСОБА_5 не виконано вимоги частини третьої 392 ЦПК України, а саме: до касаційної скарги не додано документ, що посвідчує повноваження Буряк В. представляти інтереси, як командира Військової частини НОМЕР_1 .

Разом з тим, касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження, оскільки у порушення пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК Українизаявником не додано документа, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документів, що підтверджують підстави звільнення від його сплати відповідно до закону.
У касаційній скарзі Військова частина НОМЕР_1 просить відстрочити сплату судового збору, обґрунтовуючи його тим, що на рахунках відсутні цільові кошти для сплати судового збору.

Згідно з частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.
Згідно пунктом 1 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Частиною другої цієї статті передбачено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі на час звернення з касаційною скаргою.
Статтею 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.
Оскільки заявником не надано жодних доказів на підтвердження неможливості сплати судового збору на час звернення з касаційною скаргою, клопотання про відстрочення сплати збору задоволенню не підлягає.

Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду судовий збір справляється у розмірі, що становить 200 відсотків ставки, яка підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.
Підпунктом 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Відповідно до статті 8 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб 1921,00 грн.
Отже, розмір судового збору за подання та розгляд касаційної скарги відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» становить 1 921 грн * 200 % = 3 842, 00 грн, а тому заявнику слід сплатити 3 842,00 грн судового збору, та надати відповідний документ, що підтверджує таку сплату.
Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано за наступними реквізитами: отримувач коштів УК у Печер. р-ні/Печерс. р-н/22030102; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38004897; банк отримувача Казначейство України (ЕАП); номер рахунку отримувача (стандарт IBAN) UA0026007; код класифікації доходів бюджету 22030102; найменування податку, збору, платежу Судовий збір (Верховний Суд, 055).
Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.
Ураховуючи наведене, касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням заявникові строку для усунення зазначених недоліків.
Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України,
УХВАЛИВ:
У задоволенні клопотання Військової частини НОМЕР_1 про відстрочення сплати судового збору відмовити.
Касаційну скаргу Військової частини НОМЕР_1 на постанову Хмельницького апеляційного суду від 27 листопада 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача ОСОБА_2 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про визнання незаконним та скасування рішення комісії, зобов`язання поновити на квартирному обліку залишити без руху.
Надати для усунення зазначених вище недоліків строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.
У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Суддя Є. В. Петров