Справа № 357/553/19
У Х В А Л А

іменем України

15 січня 2020 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Орєхова О. І. ,

за участі секретаря Сокур О. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у порядку спрощеного позовного провадження в залі суду № 2 в м. Біла Церква заяву представника позивача публічне акціонерне товариство «Перший Український Міжнародний Банк» Панченко Ольги Олексіївни про перегляд рішення від 11.10.2019 року за нововиявленими обставинами, -

В С Т А Н О В И В :

Рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 11.10.2019 року по цивільній справі № 357/553/19 № провадження 2/357/1624/19 було відмовлено у задоволенні позову публічного акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

16.12.2019 року до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області надійшла заява представника позивача публічне акціонерне товариство «Перший Український Міжнародний Банк» Панченко Ольги Олексіївни про перегляд рішення від 11.10.2019 року за нововиявленими обставинами.

В обґрунтування поданої заяви заявник зазначив, що підставою для відмови у задоволені позову стала наявність нескасованого виконавчого напису приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Хари Н.С. № 1310, виданого 19.03.2018, про стягнення з ОСОБА_1 на користь ПАТ «ПУМБ» заборгованості у сумі 87 310,51 грн. за тим самим кредитним договором ОР-5753038 від 25.12.2013, який зазначено у позовній заяві. На підставі вказаного виконавчого напису приватним виконавцем виконавчого округу м.Києва Вольф Т.Л. 20.08.2018 відкрито виконавче провадження № 57037488, за яким проводиться стягнення боргу. Відповідно до ст.61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.

Як зазначено у рішенні суду, з боку представника позивача в судовому засіданні під час розгляду справи не було спростовано того, що зазначений виконавчий напис перебуває на виконанні у виконавця та те, що за вказаним виконавчим написом не здійснюється стягнення боргу.

Проте, 18.11.2019 позивачу під час ревізії відкритих проваджень в електронному реєстрі Автоматизованої системи виконавчих проваджень (АСВП) стало відомо, що виконавче провадження № 57037488, за яким проводилось стягнення заборгованості за виконавчим написом, завершено.

У зв`язку з цим позивачем приватному виконавцю ОСОБА_2 було направлено клопотання щодо повідомлення інформації про виконавче провадження.

Зі слів приватного виконавця Вольф Т.Л., позивачу стало відомо, що Подільським районним судом м.Києва ухвалено рішення від 04.04.2019 у справі № 758/13990/18 за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний Банк» про визнання виконавчого напису нотаріуса таким, що не підлягає виконанню. Згідно з вказаним рішенням виконавчий напис приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Хари Н.С. № 1310, виданого 19.03.2018, про стягнення з ОСОБА_1 на користь ПАТ «ПУМБ» заборгованості у сумі 87 310,51 грн. за кредитним договором GР-5753038 від 25.12.2013, визнано таким, що не підлягає виконанню. Вказане рішення набрало законної сили і сторонами не оскаржувалося.

Копія рішення про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню судом не надсилалася, і представнику позивача на момент розгляду і ухвалення рішення по даній справі не було відомо про факт його існування. Копію рішення Подільського районного суду м. Києва про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню було отримано представником ПАТ «ПУМБ» 02.12.2019 на підставі заяви про видачу копію рішення у канцелярії Подільського районного суду м. Києва і підтверджується штампом вхідної кореспонденції на рішенні.

Згідно з п.1 ч.2 ст.423 ЦПК України рішення, постанова або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленимними й виключними обставинами. Підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи.

Існування виконавчого напису нотаріуса про стягнення заборгованості за кредитним договором було покладено в основу рішення. Але виконавчий напис на момент ухвалення рішення був визнаний Подільським районним судом м. Києва таким, що не підлягає виконанню. Оскільки вказаний факт став відомий позивачу після того, як рішення набрало законної сили, це є нововиявленою обставиною.

Тому просили рішення від 11.10.2019 року у справі за позовом публічного акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості скасувати та ухвалити нове.

Позов публічного акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) на користь публічного акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний Банк» (; вул. Андріївська, буд. 4, м. Київ, 04070) заборгованість за кредитним договором № GР-5753038 від 25.12.2013 у сумі 117466 грн.

Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 . АДРЕСА_1 ) на користь публічного акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний Банк» (, вул. Андріївська, буд. 4, м. Київ, 04070) витрати зі сплати судового збору у сумі 1762,00 грн. та 2643,00 грн. за заяву про перегляд рішення за ново виявленими обставинами.

Відповідно до ч. 1 ст. 427 ЦПК України заява про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, що надійшла до суду, передається судді або колегії суддів, які визначаються у порядку, встановленому статтею 33 цього Кодексу.

Згідно ч. 13 ст. 33 ЦПК України розгляд заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами здійснюється тим самим складом суду, який ухвалив рішення, що переглядається, якщо справа розглядалася суддею одноособово або у складі колегії суддів. Якщо такий склад суду сформувати неможливо, суддя або колегія суддів для розгляду заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами визначається в порядку, встановленому частиною першою цієї статті.

Ухвалою судді від 28 грудня 2019 року постановлено прийняти заяву до розгляду, постановлено провести розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та призначено судове засідання на 15.01.2020 року о 11 год. 15 хв. (т. 2 а. с. 138 ).

Учасники справи в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце судового засідання повідомлені належним чином. Від представника відповідача Бойко І.Ю. надійшла заява за вх. № 1295, в якій остання просила розглядати заяву у її відсутність, проти задоволення заяви заперечує, просила відмовити у задоволенні заяви.

Згідно ч. 1 ст. 425 ЦПК України заява про перегляд судового рішення суду першої інстанції з підстав, визначених частиною другою, пунктами 1, 3 частини третьої статті 423 цього Кодексу, подається до суду, який ухвалив судове рішення.

Відповідно до ч. ч. 1,2 ст. 429 ЦПК України заява про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами розглядається судом у судовому засіданні протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження за нововиявленими або виключними обставинами. Справа розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом для провадження, у суді тієї інстанції, яка здійснює перегляд. У суді першої інстанції справа розглядається у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи.

Суд, дослідивши матеріали цивільної справи № 357/553/19 2/357/1624/19, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами разом з додатками, дійшов висновку, що заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами слід залишити без задоволення, виходячи з наступного.

Рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 11.10.2019 року по цивільній справі № 357/553/19 № провадження 2/357/1624/19 було відмовлено у задоволенні позову публічного акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Відповідно до норм статті 423 ЦПК України рішення, постанова або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.

Підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є:

1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи;

2) встановлений вироком або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, факт надання завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що призвели до ухвалення незаконного рішення у даній справі;

3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, що підлягає перегляду.

Згідно частини четвертої цієї статті не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами:

1) переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи;

2) докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом.

Згідно п.4 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв`язку з нововиявленими обставинами» № 4 від 30.03.2012р., зазначено, що, вирішуючи питання про наявність нововиявлених обставин, судам слід розмежовувати нововиявлені обставини та нові обставини. При цьому судам необхідно розрізняти нові докази та докази, якими підтверджуються нововиявлені обставини, оскільки нові докази не можуть бути підставою для перегляду судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами.

Обставини, що обґрунтовують вимоги або заперечення сторін чи мають інше істотне значення для правильного вирішення справи, існували на час ухвалення судового рішення, але залишаються невідомими особам, які беруть участь у справі, та стали відомими тільки після ухвалення судового рішення, є нововиявленими обставинами.

Обставини, які виникли чи змінилися тільки після ухвалення судового рішення і не пов`язані з вимогою в цій справі, а тому не могли бути враховані судом при ухваленні судового рішення, є новими обставинами і можуть бути підставою для пред`явлення нової вимоги.

Судам необхідно розрізняти нові докази та докази, якими підтверджуються нововиявлені обставини, оскільки нові докази не можуть бути підставою для перегляду судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами.

Частина 1 статті 81 ЦПК України передбачає, що кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Відповідно до ч. 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням

нею процесуальних дій.

Як зазначив Верховний Суд у постанові від 29.08.2018 року по справі № 552/137/15ц судове рішення не може переглядатись у зв`язку з нововиявленими обставинами у разі якщо обставини, передбачені частиною другою статті 361 ЦПК України (аналогічні положення закріплено у статті 423 ЦПК України), відсутні, а є підстави для перегляду судового рішення в апеляційному чи касаційному порядку або Верховним Судом України, а також якщо обставини, визначені частиною другою статті 361 ЦПК України 2004 року, були або могли бути відомі заявникові на час розгляду справи.

Оцінивши надані докази в їх сукупності, суд приходить до висновку, що заявником не надано доказів існування істотних для справи обставин, що не були і не могли бути відомі на час розгляду справи, які б слугували підставою для перегляду у зв`язку з нововиявленими обставинами судового рішення від 11.10.2019 року, оскільки представник позивача мав змогу під час розгляду справи з`ясувати відомості щодо того чи здійснюється стягнення за виконавчим написом приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Хари Н.С. № 1310 від 19.03.2018 року.

Крім того, підставою для відмови позивачу в частині стягнення з ОСОБА_1 штрафних санкцій у сумі 30901,48 грн. слугувало саме те, що з боку позивача під час слухання даної цивільної справи не було подано жодного належного та допустимого доказу такого нарахування, так як ні в позовній заяві ні в самому розрахунку позивача не зазначено яким чином нараховувались штрафні санкції та з чого виходив позивач при їх визначенні.

Отже, судом під час розгляду даної заяви не встановлено нововиявлених обставин, які б слугували підставою для перегляду судового рішення від 11.10.2019 року за нововиявленими обставинами.

Європейський суд з прав людини зазначив, що одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу res judicata - принципу остаточності рішень суду. Цей принцип наголошує, що жодна зі сторін не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового рішення суду просто тому, що вона має на меті добитися нового слухання справи та нового її вирішення. Повноваження вищих судових органів стосовно перегляду мають реалізовуватись для виправлення судових помилок та недоліків судочинства, але не для здійснення нового судового розгляду. Перегляд не повинен фактично підміняти собою апеляцію, а сама можливість існування двох точок зору на один предмет не є підставою для нового розгляду. Винятки із цього принципу можуть мати місце лише за наявності підстав, обумовлених обставинами важливого та вимушеного характеру (PONOMARYOV v. UKRAINE, N 3236/03, § 40, ЄСПЛ, 3 квітня 2008 року).

Процедура скасування остаточного судового рішення у зв`язку із нововиявленими обставинами передбачає, що існує доказ, який раніше не міг бути доступний, однак він міг би призвести до іншого результату судового розгляду. Особа, яка звертається із заявою про скасування рішення, повинна довести, що в неї не було можливості представити цей доказ на остаточному судовому слуханні і що цей доказ є вирішальним. Ця процедура є характерною для правових систем багатьох держав-учасниць. Зазначена процедура сама по собі не суперечить принципу правової визначеності доти, доки вона використовується задля виправлення помилок, допущених під час здійснення правосуддя (PRAVEDNAYA v. RUSSIA, N 69529/01, § 27, 28, ЄСПЛ, 18 листопада 2004 року).

Відповідно до ч.2 ст. 429 ЦПК України, за результатами перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами суд може: відмовити в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами та залишити відповідне судове рішення в силі; задовольнити заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, скасувати відповідне судове рішення та ухвалити нове рішення чи змінити рішення; скасувати судове рішення і закрити провадження у справі або залишити позов без розгляду.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення слід відмовити.

На підставі викладеного та керуючись положеннями Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ у п. 3 Постанови від 30.03.2012 № 4 «Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у звязку із нововиявленими обставинами", ст.ст. 423, 429 ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні заяви представника позивача публічне акціонерне товариство «Перший Український Міжнародний Банк» Панченко Ольги Олексіївни про перегляд судового рішення від 11.10.2019 року за нововиявленими обставинами , - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена в день її підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали.

СуддяО. І. Орєхов