Справа №: 398/1024/20
провадження №: 2/398/965/20
РІШЕННЯ

Іменем України

"16" липня 2020 р. Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області в складі: головуючого судді Бугайченко Т.А., з участю секретаря Величко Т.Г., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Олександрії цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Олександрійської міської ради Кіровоградської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача: ОСОБА_2 , про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

Позивачем ОСОБА_1 подано до суду позов до відповідача Олександрійської міської ради Кіровоградської області, третя особа ОСОБА_2 , про визначення додаткового строку тривалістю два місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 баби позивача ОСОБА_3 .

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер батько позивача ОСОБА_4 . Після його смерті відкрилась спадщина на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 , яка належала спадкодавцю на підставі свідоцтва про право власності на житло від 29.01.2007 року.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла баба позивача ОСОБА_3 , після смерті якої відкрилась спадщина на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 .

Частка квартири, яка належала ОСОБА_4 , була прийнята як спадщина матір`ю позивача ОСОБА_2 , інша частка, яка належала ОСОБА_3 , - ніким не прийнята.

Позивач зазначає, що вчасно не подав нотаріусу заяву про прийняття спадщини після смерті баби ОСОБА_3 , оскільки працював за межами України в м. Відноє Російської Федерації. До того ж, про смерть баби він дізнався майже через рік від своєї матері, коли у червні 2011 року приїхав у відпустку до м. Олександрії.

Дізнавшись про смерть ОСОБА_3 , 16 червня 2011 року позивач звернувся в Олександрійську міську державну нотаріальну контору № 1 із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті баби. Однак, нотаріус відмовив позивачу у видачі вказаного свідоцтва, оскільки позивач не звернувся з заявою про прийняття спадщини протягом шестимісячного строку з дня відкриття спадщини. Також нотаріус роз`яснив позивачу право на звернення до суду із позовною заявою про визначення додаткового строку на прийняття спадщини.

Також позивач з`ясував, що у нього відсутній оригінал свідоцтва про право власності на житло від 29.01.2007 року, тому він не міг звернутися до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Враховуючи вказані обставини, відсутність часу у зв`язку з закінченням відпустки, позивач повернувся на роботу у м. Відноє.

Як пізніше з`ясувалося, свідоцтво про право власності на житло від 29.01.2007 року знаходилось у матері позивача ОСОБА_2 , яке вона знайшла лише в березні 2020 року.

Таким чином, на думку позивача, неможливість прийняття спадщини у встановлені законодавством строки була зумовлена не лише неможливістю фізично з`явитися до нотаріуса, а й відсутністю у позивача необхідних документів. Інші спадкоємці, які б могли прийняти спадщину після смерті ОСОБА_3 , відсутні.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, надіслав заяву з проханням розглядати справу без його участі. Позовні вимоги підтримує в повному обсязі (а.с.32) .

Представник відповідача Олександрійської міської ради Кіровоградської області в судове засідання не з`явилася, направила до суду клопотання про розгляд справи без участі представника відповідача (а.с. 51).

Третя особа ОСОБА_2 також надіслала до суду клопотання про розгляд справи без її участі, вказала, що не заперечує проти задоволення позовних вимог (а.с 53). Крім того надіслала до суду письмові пояснення відповідно яким вказала, що після смерті ОСОБА_3 , яка доводиться позивачеві бабусею, вона організувала поховання та повідомила позивача про смерть бабусі лише в червні 2011 року, коли він приїхав у відпустку до м.Олександрії. Твердження позивача про відсутність у нього оригіналу свідоцтва на право власності на житло від 29.01.2007 року відповідає дійсності та пояснюється тим, що вказане свідоцтво знаходилось у неї з моменту оформлення частки квартири померлого ОСОБА_5 Вона була впевнена, що після прийняття спадщини від ОСОБА_4 , вона віддала свідоцтво про право власності на житло позивачу ОСОБА_1 . Однак вказаний документ вона знайшла у своїх документах на квартиру лише в березні 2020 року та відразу віддала своєму синові. Таким чином позовні вимоги ОСОБА_1 підтримує в повному обсязі та вважає, що він пропустив строк для прийняття спадщини саме через неї (а.с.42).

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Ознайомившись з матеріалами справи, судом встановлено наступні обставини.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про її смерть серії НОМЕР_1 (а.с. 9).

Після її смерті відкрилась спадщина на 1/2 частку квартири АДРЕСА_1 , яка належала спадкодавцю згідно свідоцтва про право власності на житло від 29 січня 2007 року, виданого Олександрійською міською радою (а.с. 11).

Власником іншої 1/2 частки квартири АДРЕСА_1 був ОСОБА_4 батько позивача та син ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 7). Після його смерті належну спадкодавцю частку квартири успадкувала його дружина ОСОБА_2 (а.с. 14).

Наявність родинних відносин між позивачем ОСОБА_1 , ОСОБА_4 та ОСОБА_3 підтверджується свідоцтвом про народження ОСОБА_1 та свідоцтвом про народження ОСОБА_4 (а.с. 8, 10).

З довідки КП «Житлогосп» від 08.02.2011 року № 347 встановлено, що ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , до своєї смерті постійно проживала та була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 . На момент її смерті за вказаною адресою ніхто не був зареєстрований (а.с. 17).

Листом завідувача Олександрійської міської державної нотаріальної контори № 1 позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті баби ОСОБА_3 , оскільки він не надав в нотаріальну контору заяву про прийняття спадщини в шестимісячний строк з дня відкриття спадщини (а.с. 16).

Як вбачається з довідки ТОВ «М-Займ» (м. Відноє Московської області) від 12 березня 2020 року № 133 ОСОБА_1 працює в товаристві з 05 грудня 2009 року. В період з 03 липня 2010 року по 03 січня 2011 року знаходився на робочому місці (а.с. 18).

Згідно листа завідувача Олександрійської міської державної нотаріальної контори № 1 від 09 квітня 2020 року № 587/01-16 вбачається, що спадкова справа після смерті ОСОБА_3 не заводилась.

Частиною 1 ст. 1221, ст.ст. 1216, 1217, ч. 1 ст. 1270 ЦК України передбачено, що місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до ч. 1 ст. 1266 ЦК України внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини.

Статтею 1272 ЦК України встановлено, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Абзацами 1, 2, 3, 6 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року № 8 встановлено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини, при цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до ст. 3 Конституції України, людина визнається в Україні найвищою соціальною цінністю. Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.

Статтею 64 Конституції України передбачено, що конституційні права і свободи людини і громадянина не можуть бути обмежені, крім випадків, передбачених Конституцією України.

Згідно судової практики Європейського суду з прав людини, особа вправі бути юридично необізнаною. При вирішенні майнових спорів, суди зобов`язані враховувати баланс між приватними та публічними інтересами.

Якщо спадкоємець протягом зазначених у ст.1270 ЦК України строків (6 місяців) не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, має право звернутися до суду з позовом про надання додаткового строку для прийняття спадщини. Якщо суд встановить, що причини пропуску строку для прийняття спадщини були поважними (тривале відрядження, хвороба тощо), то він визначає додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

Згідно з правовою позицією Верховного Суду України від 04 листопада 2015 року (справа №6-1486цс15), відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Таким чином, правила ч. 3 ст. 272 ЦК України може бути застосовано, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.

Згідно позовної заяви ОСОБА_1 не подав нотаріусу у передбачений законодавством строк (шість місяців) заяву про прийняття спадщини після смерті спадкодавця ОСОБА_3 , так як до червня 2011 року не був обізнаний про смерть баби, оскільки працював за межами України. Крім того, до березня 2020 року у позивача був відсутній правовстановлюючий документ на спадкове майно свідоцтво про право власності на житло від 29 січня 2007 року, що перешкоджало позивачу звернутися до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Згідно матеріалів цивільної справи, спадщина після смерті ОСОБА_3 ніким не прийнята, інші спадкоємці відсутні, заяву про відмову від спадщини позивач не подавав, спадщина не визнана судом відумерлою.

Таким чином, позивач в інший спосіб, крім як звернутися з позовом до суду про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, захистити своє порушене право не може. При встановлених обставинах, позовні вимоги ОСОБА_1 до Олександрійської міської ради Кіровоградської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини підлягають задоволенню.

Відповідно до ч. 1, п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки права позивача були порушені не з вини відповідача, позивач не наполягає на стягненні з відповідача судових витрат їх необхідно залишити по фактично понесеним.

Керуючись ст.ст. 263-265 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Олександрійської міської ради Кіровоградської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача: ОСОБА_2 , про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк в два місяці з дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Судові витрати у справі залишити по фактично понесеним.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасники справи:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 ;

Відповідач: Олександрійська міська рада Кіровоградської області, місцезнаходження: Кіровоградська область, м. Олександрія, пр. Соборний, 59, ;

Третя особа: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .

Суддя Т.А. Бугайченко