Дата документу 06.07.2020 Справа № 337/1687/20
ЗАПОРІЗЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Єдиний унікальний № 337/1687/20 Головуючий у 1 інстанції
№ провадження 22-ц/807/2166/20 Котляр А.М.
Доповідач: Бєлка В.Ю.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 липня 2020 року м. Запоріжжя

Запорізький Апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого: Бєлки В.Ю.

Суддів: Кухаря С.В.

Онищенко Е.А.

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу судді Хортицького районного суду м. Запоріжжя від 18 травня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: відділ по Хортицькому району служби (управління) у справах дітей Запорізької міської ради, про визначення порядку спілкування з неповнолітньою дитиною,

В С Т А Н О В И В:

У травні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , третя особа: відділ по Хортицькому району служби (управління) у справах дітей Запорізької міської ради, про визначення порядку спілкування з неповнолітньою дитиною.

Ухвалою судді Хортицького районного суду м. Запоріжжя від 18 травня 2020 року позовну заяву передано на розгляд до іншого суду.

У апеляційній скарзі ОСОБА_1 зазначає, що ухвала суду постановлена з порушенням норм матеріального і процесуального права. Апеляційну скаргу мотивує тим, що судом не встановлені дійсні обставини справи. Не враховано, що при розгляді інших справ, було встановлено фактичну адресу відповідача в м. Запоріжжі. Залишилось поза увагою суду, що відповідач взята на облік внутрішньо переміщеної особи та фактично проживає в м. Запоріжжя. Суд дійшов помилкового висновку щодо передачі справи на розгляд до іншого суду. Просить скасувати ухвалу суду та направити справу до суду першої інстанції для вирішення питання щодо прийняття справи до свого провадження та розгляду по суті.

Відповідно до частини першої статті 368 ЦПК України у суді апеляційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 369 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Ухвалою Запорізького апеляційного суду справу призначено до апеляційного розгляду в порядку спрощеного провадження без повідомлення учасників справи та без проведення судового засідання в порядку ч. 1, ч. 2 ст. 369 та ч. 13 ст. 7 ЦПК України.

Заслухавши у засіданні апеляційного суду суддю - доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції та обставини справи в межах доводів апеляційної скарги і вимог, заявлених в суді першої інстанції, суд апеляційної інстанції вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з огляду на таке.

Згідно з п. 6 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Передаючи позовну заяву на розгляд до іншого суду, суддя виходив з того, справа не підсудна Хортицькому районному суду м. Запоріжжя.

З таким висновком суду першої інстанції, колегія суддів апеляційної інстанції не погоджується виходячи з наступного.

Частиною першою статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Підсудність - це розподіл підвідомчих загальним судам цивільних справ між різними судами першої інстанції залежно від роду (характеру) справ, що підлягають розгляду, і від території, на яку поширюється юрисдикція того чи іншого суду.

Територіальна підсудність - це підсудність цивільної справи загальному суду в залежності від території, на яку поширюється юрисдикція даного суду. За її допомогою вирішується питання, яким з однорідних судів підсудна для розгляду відповідна справа.

Критеріями даного виду підсудності зокрема виступають: місце проживання відповідача, місце заподіяння шкоди, місце знаходження спірного майна, місце розгляду первісного позову тощо.

За приписами ч. 1 ст. 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Також, частиною 9 статті 28 ЦПК України передбачено, що позови до відповідача, місце реєстрації проживання або перебування якого невідоме, пред`являються за місцезнаходженням майна відповідача чи за останнім відомим зареєстрованим його місцем проживання або перебування чи постійного його заняття (роботи).

Крім того, ч. 10 ст. 28 ЦПК України встановлено, що позови до відповідача, який не має в Україні місця проживання чи перебування, можуть пред`являтися за місцезнаходженням його майна або за останнім відомим зареєстрованим місцем його проживання чи перебування в Україні.

Відповідно до частин 6, 9, 10 ст. 187 ЦПК України у разі, якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

Якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.

Якщо отримана судом інформація не дає можливості встановити зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи, суд вирішує питання про відкриття провадження у справі. Подальший виклик такої особи як відповідача у справі здійснюється через оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України.

Відповідно до інформаційної довідки Департаменту реєстраційних послуг Запорізької міської ради від 08.05.2020 року за № 01-17/6004, інформація про реєстрацію місця проживання ОСОБА_2 відсутня.

Тобто, отримана судом інформація лише не містить даних про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) відповідача ОСОБА_3 за конкретною адресою, але жодним чином не свідчить про наявність перешкод для вирішення питання про відкриття провадження у справі у відповідності до частини 10 статті 187 ЦПК України.

Зазначене свідчить про порушення судом першої інстанції норм процесуального права, оскільки встановивши, що отримана інформація не дає можливості встановити зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи, суд, не вирішив питання про відкриття провадження у справі.

За положенням п. 4 ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом, що судом першої інстанції зроблено не було.

Вказані обставини справи свідчать про необхідність надати позивачу можливість захистити своє право в суді. Інакший підхід був би виявом надмірного формалізму та міг би розцінюватись як обмеження особи в доступі до суду, яке захищається статтею 6 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

До апеляційної скарги, скаржник додав довідку про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи від 07.02.2018 року, відповідно до якої фактичне місце проживання/перебування ОСОБА_2 - АДРЕСА_1 .

За договором оренди житлового приміщення від 01.02.2018 року, ОСОБА_2 орендує квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , разом з донькою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відповідно до якої заявлені позовні вимоги.

Таким чином, суд першої інстанції дійшов помилкового висновку щодо передачі справи на розгляд іншому суду.

З огляду на зазначене колегія суддів дійшла висновку, про порушення судом першої інстанції норм процесуального права, що призвело до неправильного вирішення питання, а тому ухвала суду підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для вирішення питання про відкриття провадження.

Керуючись ст.ст. 367, 369, 379, 381-384 ЦПК України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу судді Хортицького районного суду м. Запоріжжя від 18 травня 2020 року у цій справі скасувати, матеріали справи повернути до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, проте може бути оскаржена безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повної постанови.

У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справ, зазначений строк обчисляються з дня складання повного тексту постанови.

Повна постанова складена 06 липня 2020 року.

Головуючий: В.Ю. Бєлка

Судді: С.В. Кухар

Е.А. Онищенко