справа № 752/8486/20
провадження №: 2/752/5154/20
У Х В А Л А

08.05.2020 року суддя Голосіївського районного суду м. Києва Мазур Ю.Ю., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Відділу приватизації житлового фонду управління житлово-комунального господарства Голосіївської в м.Києві районної у м. Києві державної адміністрації про визнання права на приватизацію житла та зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В:

В травні 2020 року позивач звернувся до суду із позовом про визнання права на приватизацію житла та зобов`язання вчинити дії.

Разом із позовною заявою позивачем було подано клопотання про звільнення від сплати судового збору, яке обґрунтоване тим, що позивачу починаючи з березня 2019 призначено пенсію. Інших доходів позивач не має. Разом з цим, розмір суми судового збору, який необхідно сплатити за подання до суду вищезазначеної позовної заяви перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача, у відповідності до Закону України «Про судовий збір», що унеможливлює сплату ним судового збору у встановленому законом розмірі, у зв`язку з чим, з метою захисту своїх порушених прав та інтересів, позивач змушений звернутися до суду із вказаним клопотанням про звільнення від сплати судового збору.

Суд, дослідивши позовну заяву та додані до неї документи, вважає необхідним клопотання про звільнення від сплати судового збору задовольнити частково, виходячи з наступного.

Частиною 1 ст.136 ЦПК України, встановлено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно роз`яснень, наданих у постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Таким чином, відповідно до ст.12 ЦПК України заявник повинен навести доводи і подати докази на підтвердження того, що його майновий стан перешкоджає сплаті ним судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Як вбачається із довідки про доходи № НОМЕР_1 , виданої пенсіонеру ОСОБА_1 в тому, що він перебуває на обліку в Головному управлінні Пенсійного фонду України в м. Києві (Голосіївський район) в м. Києві і отримує пенсію за віком (дата формування - 27.02.2020), розмір виплаченої пенсії за період з липня 2019 по лютий 2020 складає 12734,00 грн.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що заявлені позивачем вимоги носять немайновий характер.

Разом з цим, відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору становить 0, 4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (840,80 грн).

Пунктом 1 частини 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір», визначено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов : розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Отже, сума судового збору, яка підлягає сплаті за подання даної позовної заяви перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача, а тому суд приходить до висновку про необхідність відстрочення сплати судового збору.

Відповідно до п. 44 рішення Європейського суду з прав людини від 26 липня 2005 року у справі «Kniat v. Poland»; пункти 63-64 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Jedamski and Jedamska v. Poland» оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища.

Враховуючи вищевикладене, суд прийшов до висновку про обґрунтованість клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору у зв`язку із цим клопотання підлягає частковому задоволенню в частині відстрочення сплати позивачем судового збору до ухвалення судового рішення в справі.

Керуючись ст.ст. 259, 260 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору - задовольнити частково.

Відстрочити позивачу ОСОБА_1 сплату судового збору до ухвалення судового рішення в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Відділу приватизації житлового фонду управління житлово-комунального господарства Голосіївської в м.Києві районної у м. Києві державної адміністрації про визнання права на приватизацію житла та зобов`язання вчинити дії.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя Ю.Ю. Мазур