ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

14 липня 2020 року м. Херсон

справа № 661/900/19

провадження №22-ц/819/925/20

Херсонський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого (суддя-доповідач) Склярської І.В.,

суддів: Пузанової Л.В.,

Чорної Т.Г.,

секретар Геленко А.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Херсоні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Новокаховського міського суду Херсонської області у складі судді Ведяшкіної Ю.В. від 19 березня 2020 року в справі за позовом ОСОБА_1 , від імені якого діє ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Орган опіки та піклування виконавчого комітету Новокаховської міської ради Херсонської області, Новокаховський міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Херсонській області, правонаступником якого є Новокаховський міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) про виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини,

встановив:

У лютому 2019 року ОСОБА_1 , від імені якого діє ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3 про виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини.

Позовна заява мотивована тим, що з 09 серпня 2005 року він перебував у зареєстрованому шлюбі з відповідачем ОСОБА_3 (дошлюбне прізвище ОСОБА_4 ), який було розірвано у 2010 році. ІНФОРМАЦІЯ_1 відповідач народила дочку ОСОБА_5 , до актового запису про народження якої внесено відомості про позивача, як батька дитини.

Вказував, що під час зростання дочки у нього виникли сумніви щодо свого батьківства, оскільки у ОСОБА_6 відсутні спільні з ним риси обличчя. Крім того, в період імовірного зачаття дитини, вони з відповідачем проживала окремо, він в Бериславському районі, а відповідач в м. Таврійськ, бачились не більше 2-3 годин на тиждень.

З таких обставин, просив суд виключити з актового запис №04, складеного від 15 січня 2007 року Таврійським міськвиконкомом Новокаховської міськради Херсонської області, про народження ОСОБА_7 відомості про нього, як батька дитини.

Ухвалами Новокаховського міського суду Херсонської області від 11 березня 2019 рокута від 09 квітня 2019 року залучені до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Орган опіки та піклування виконавчого комітету Новокаховської міської ради Херсонської області, Новокаховський міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Херсонській області /а.с.12,51/

Рішенням Новокаховського міського суду Херсонської області від 19 березня 2020 року в задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Орган опіки та піклування виконавчого комітету Новокаховської міської ради Херсонської області, Новокаховський міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Херсонській області про виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини відмовлено.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, просить скасувати рішення Новокаховського міського суду Херсонської області від 19 березня 2020 року та ухвалити нове, яким задовольнити його позов до ОСОБА_3 про виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначає, що в основу судового рішення покладено висновок експерта №74 від 27 червня 2019 року, згідно якого з ймовірністю 99,9999 % батьківство позивача практично доведено. Разом з тим, суд першої інстанції не призначив у справі повторну судову експертизу за його клопотанням, оскільки в нього виник сумнів щодо правильності висновку експерта, так як експертом було досліджено лише 16 локусів замість 24. Він звертав увагу суду на невідповідність висновку Інструкції «Про проведення судово-медичної експертизи» та Правилам проведення судово-медичних експертиз у відділеннях судово-медичної імунології бюро судово-медичної експертизи. Зокрема зазначав, що в дослідній частині висновку не зазначено в який спосіб після забору зразків крові було збережено зразки до початку дослідження, як упаковувались зразки. Вказує на те, що суд не надав належної оцінки висновку судового експерта, при цьому посилається на позицію Верховного Суду в справі №520/8073/16-ц.

Заслухавши доповідача, позивача, представника відповідача, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах визначених статтею 367 ЦПК України, апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ зробив висновок про те, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з таких підстав.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з аналізу норм чинного законодавства та встановлених по справі обставин в свої сукупності, врахував висновок судово медичної молекулярно - генетичної експертизи, а також наданні в судовому засіданні покази свідків. Вважав доведеним факт кровного споріднення та відповідно батьківства позивача ОСОБА_1 відносно неповнолітньої ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду виходячи з наступного.

Відповідно до частини першої статті 122 СК України дитина, яка зачата і (або) народжена в шлюбі, походить від подружжя. Походження дитини від подружжя визначається на підставі свідоцтва про шлюб та документа закладу охорони здоров`я про народження дружиною дитини.

Статтею 133 СК України визначено, що у разі якщо дитина народилася у подружжя, дружина записується матір`ю, а чоловік - батьком дитини.

Згідно зі статтею 136 СК України особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною, суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Не має права оспорювати батьківство, зокрема, особа, записана батьком дитини, якщо в момент реєстрації себе батьком дитини вона знала, що не є її батьком.

Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини.

Відповідно до частин першої-третьої статті 12, частини першої статті 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків (стаття 76 ЦПК України).

Частиною другою статті 78 ЦПК України передбачено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Європейський суд з прав людини, рішення якого є джерелом права згідно із статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», зауважив, що «на сьогодні ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини; його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства» (Калачова проти Російської Федерації № 3451/05, § 34, від 07 травня 2009 року).

Судом встановлено та як вбачається зі свідоцтва про шлюб з 09 серпня 2005 року сторони по справі перебували у зареєстрованому шлюбі /а.с.27/, який розірваний, про що свідчить свідоцтво про розірвання шлюбу від 22 червня 2010 року/ а.с.28/

Під час шлюбу, ІНФОРМАЦІЯ_1 народилась ОСОБА_8 , батьком якої відповідно до свідоцтва про народження, виданого 15 січня 2007 року Таврійським міськвиконкомом Новокаховської міськради Херсонської області, зазначений позивач - ОСОБА_1 /а.с.29/.

Ухвалою Новокаховського міського суду Херсонської області від 09 квітня 2019 року призначено у справі судову генетичну експертизу, проведення якої доручено експертам Комунальної установи «Одеське обласне бюро судово-медичної експертизи» /а.с.48/.

Відповідно до висновку Комунальної установи «Одеське обласне бюро судово-медичної експертизи» №74 від 27 червня 2019 року молекулярно-генетичним аналізом ДНК встановлено, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , може являтися біологічним батьком дитини ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , народженої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , з ймовірністю 99,9999 %, таким чином, батьківство практично доведене.

В стандартний поштовий конверт білого кольору розмірами 23,0 х16,0 х2,5 см, з наклеєним фрагментом паперу білого кольору, з машинописним текстом і надписом від руки чорним чорнилом відібрані зразки рідкої крові і зразки крові на марлі ОСОБА_3 , ОСОБА_7 та ОСОБА_1 , про що складено акт від 27.05.2019 року.

ДНК виділяли із 200 мкл рідкої крові об`єктів №1, №2 і №3 за допомогою набору реагентів «PrepFiler®Forensic DNA Extraction Kit» («Applied Biosystems» США) для відділення ДНК, за відповідним рекомендованим протоколом для дослідження зразків рідкої крові.

ДНК, виділену із об`єктів №1, №2 і №3, досліджували за допомогою набору для ПЛР-ампліфікації « ІНФОРМАЦІЯ_6 » (« ІНФОРМАЦІЯ_7 » США), відповідно до інструкції, яка додається виробниками регентів. При постановці ПЛР здійснювали негативний контроль (реакційна суміш містила ДНК із відомим набором алелів по кожному локусу). Зразки контрольної ДНК надані виробником реагентів. Дослідження проводили з використанням системи «GeneAmp®PCR 2720» («Applied Biosystems» США).

Експертами досліджувалось 16 локусів: D8S1179, D21S11, D7S820, CSF1PO, D3S1358, TH01, D13S317, D16S539, D2S1338, D19S433, vWA ,TPOX, D18S51, AMEL, D5S818, FGA.

Відповідно до законів успадкування, генотип дитини повинен містити один алель кожного локусу від матері і один - батька. Молекулярно-генетичним аналізом ДНК зразка рідкої крові громадянина ОСОБА_1 та зразка рідкої крові дитини ОСОБА_7 встановлено: для кожного з досліджених ІTR-локусів в генотипі дитини ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , виявляється алель умовно батьківського походження, який формально співпадає з алелем в генотипі передбачуваного батька, громадянина ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , а саме: D8S1179-10, D21S11-30, D7S820-08, CSF1PO-10, D3S1358 -15, TH01-09, D13S317-09, D16S539-12, D2S1338-23, D19S433-13, vWA -17,TPOX-11, D18S51-16, D5S818-13, FGA -23.

Проведена оцінка достовірності результатів генетичного аналізу вказує на те, що такий збіг можна вважати закономірним, тобто зумовленим кровним спорідненням між заявленим передбачуваним батьком та дитиною, з ймовірністю не нижче 99,99999 % /72-75/.

За клопотанням позивача, у судовому засіданні суду першої інстанції була допитана експерт ОСОБА_9 , яка пояснила, що Комунальна установа «Одеське обласне бюро судово-медичної експертизи», в якій вона працює експертом підпорядкована МОЗ України. При проведенні судово-медичних молекулярно-генетичних експертиз експерти керуються методичними вказівками МОЗ України. Так, при проведенні експертизи використовували методичні рекомендації «Використання ДНК-аналізу у судових медичних експертизах речових доказів та експертизах спірного батьківства (материнства, підміни дітей)», про що і було зазначено у їх висновку. В пункті 2.1. Опис зразків крові викладено, яким чином були відібрані зразки, як пакувалися зразки. Зразки були відбірні в її присутності та в присутності лаборанта, упаковані в присутності сторін. Сторонами підписано акт про відібрання зразків без будь-яких зауважень. Враховуючи медичні рекомендації, 14-15 локусів достатньо для того щодо обґрунтовано відповісти на запитання чи може бути певний громадянин біологічним батьком дитини. В практиці судово-медичної експертизи застосовуються 16 панелей. Застосування більшого переліку локусів можливо, але враховуючи умови відібрання таких зразків (живі особи) немає необхідності в відібрання більшої кількості локусів.

У судовому засіданні суду першої інстанції позивач підтвердив той факт, що він підписував акт про відібрання зразків крові без зауважень, реалізовував своє право при допиті судового експерта на з`ясування питань, які викликали у нього сумнів та отримував відповіді.

Позивачем у суді першої інстанції надано експертний висновок №MG19-82767 (інформаційний ДНК-тест), щодо результатів генетичного аналізу ОСОБА_1 для встановлення генетичного профілю по 25 ДНК маркерам /а.с.138/.

Так, з аналізу висновку №74 від 27 червня 2019 року та експертного висновку №MG19-82767 (інформаційний ДНК-тест) вбачається, що результати ОСОБА_1 у двох висновках по дослідженим 16 локусам співпадають, що в свою чергу свідчить про правильність висновку судової генетичної експертизи №74 від 27 червня 2019 року.

Отже, сумнівів у правильності висновку судової генетичної експертизи №74 від 27 червня 2019 року не встановлено, позивач не довів, що висновок є недостатньо обґрунтованим чи суперечить іншим матеріалам справи.

Надавши оцінку висновку судової генетичної експертизи №74 від 27 червня 2019 року, показам експерта та свідків, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про доведеність факту кровного споріднення та відповідно батьківства позивача ОСОБА_1 відносно неповнолітньої ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а отже відсутність підстав для задоволення позовних вимог про виключення запису про батька з актового запису про народження дитини.

Посилання позивача в апеляційній скарзі на те, що судом першої інстанції не надано оцінки експертному висновку є неспроможними, оскільки судом перевірено та надано оцінку висновку в повному обсязі.

Доводи апелянта про безпідставну відмову судом першої інстанції у призначенні повторної судово-генетичної експертизи, враховуючи його сумнів щодо правильності висновку експерта №74 судово-медичної молекулярно-генетичної експертизи та необхідність її призначення судом апеляційної інстанції спростовуються вищенаведеним.

Таким чином, аналіз наведених норм матеріального та процесуального права, встановлені обставини справи свідчать про відсутність підстав для задоволення позову, а отже підстави для скасування рішення суду першої інстанції про відмову у задоволенні позову та задоволення апеляційної скарги щодо постановлення нового рішення про задоволення позову відсутні.

На підставі викладеного, керуючись статтями 367, 374, 375,382 ЦПК України, суд

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

РішенняНовокаховського міського суду Херсонської області від 19 березня 2020 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення до Верховного Суду шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий І.В. Склярська

Судді: Л.В. Пузанова

Т.Г. Чорна

Повний текст судового рішення складено 16 липня 2020 року.

Суддя: І.В. Склярська