Номер провадження 2/754/5612/20
Справа № 754/8217/20
У Х В А Л А

08 липня 2020 року м.Київ

Суддя Деснянського районного суду м.Києва Скрипка О.І., вирішуючи питання про відкриття провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В :

До суду звернулась позивач з позовом до відповідача про розірвання шлюбу.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно ст.27 ЦПК України, позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Згідно ч.2 ст.28 ЦПК України, позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

Як вбачається з позовної заяви та доданих матеріалів, позивач зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , відповідач зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .

В той же час, згідно витягу з Реєстру територіальної громади м.Києва, відповідач по м.Києву не зареєстрований.

Жодних доказів в обґрунтування підстав пред`явлення даного позову за місцем реєстрації позивача, визначених ч.2 ст.28 ЦПК України, до позову не надано.

Так, звертаючись до суду з даною заявою, позивач вказала, що сторони проживають за адресою: АДРЕСА_3 , надавши копію договору оренди житла за вказаною адресою.

Місце проживання необхідно відрізняти від місця перебування фізичної особи, тобто від місця, де вона тимчасово не проживає, а знаходиться.

Згідно з Законом України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» під місцем перебування розуміється адміністративно-територіальна одиниця, на території якої особа проживає строком не менше шести місяців на рік. Під місцем проживання цей Закон визначає житло, розташоване на території адміністративно-територіальної одиниці, в якому особа проживає (ст. 3 Закону).

Відповідно до Правил реєстрації місця проживання, затверджених Постановою КМУ від 02.03.2016 року № 207, реєстрація/зняття з реєстрації місця проживання/перебування здійснюється виконавчим органом сільської, селищної або міської ради, сільським головою (у разі, коли відповідно до закону виконавчий орган сільської ради не створений), на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці, на яку поширюються повноваження відповідної сільської, селищної або міської ради.

Отже, пред`явлення заяви до суду можливе за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання або місцем перебування, в даному випадку, враховуючи положення ст. 27 та ч. 1 та ч.1 ст. 28, як позивача, так і відповідача.

Згідно з Законом України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» документом, що підтверджує реєстрацію місця проживання або місця перебування особи є довідка про реєстрацію місця проживання або місця перебування, яка видається органом реєстрації особі за її вимогою.

Відтак, виходячи з аналізу статей 27, 28 ЦПК України, позови пред`являються до суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання або перебування. Фактичне проживання особи у жилому приміщенні на підставі договору оренди, відмінному від приміщення, де така особа зареєстрована у встановленому законом порядку, не надає їй права пред`являти позов до суду в порядку ст. 28 ЦПК України, по місцю свого фактичного проживання, проте вона має право звернутися з даним позовом за своїм зареєстрованим місцем проживання.

З урахуванням наведеного вважаю, що договір оренди житла не дає підстав для визначення підсудності Деснянському районному суду м.Києва, оскільки не є документом, що підтверджує реєстрацію місця проживання або місця перебування особи. Інших жодних належних доказів про реєстрацію місця проживання позивача або відповідача на території Деснянського району м.Києва не надано.

В зв`язку з наведеним, підстави для пред`явлення даного позову саме до Деснянського районного суду м.Києва як по територіальній, так і по предметній підсудності - відсутні.

Наведене свідчить про невиконання вимог правил підсудності при поданні даного позову.

Відповідно до ч.9 ст.187 ЦПК України, якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 ЦПК України.

Згідно до п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України, суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Враховуючи вищезазначене, захищаючи при цьому права та інтереси як позивача, так і відповідача по справі, сприяючи справедливому, неупередженому та своєчасному розгляду справи повноважним складом суду, суд приходить до висновку, що дана справа не підсудна Деснянському районному суду м.Києва, а тому повинна бути передана на розгляд до Лугинського районного суду Житомирської області. При цьому необхідно зауважити про те, що позивач має можливість приймати участь в розгляді справи в режимі відеоконференції, відтак, право позивача на доступ до правосуддя не є порушеним чи обмеженим.

Керуючись ст.ст. 27, 31, 187, 260 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В :

Цивільну справу № 754/8217/20 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - передати на розгляд Лугинському районному суду Житомирської області за підсудністю для розгляду по суті.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її отримання шляхом подання апеляційної скарги.

Суддя