Справа №201/3146/20
Провадження № 2/201/1959/2020
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

20 липня 2020р. Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська

в складі : головуючого - судді - Ткаченко Н.В.

за участю секретаря Іващенко Ю.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська у м. Дніпрі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В :

01.04.2020р. до Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська надійшла позовна заява ОСОБА_1 про розірвання шлюбу (а.с.№3-4).

Ухвалою судді Ткаченко Н.В. від 17.04.2020р. було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження, розгляд справи у відповідності до ч.5 ст. 279 ЦПК України призначено в спрощеному позовному провадженні з повідомленням (викликом) сторін (а.с.№13).

Позивачка в обґрунтування позовних вимог посилалася на те, що вони з відповідачем зареєстрували шлюб 22.01.1994р. у відділі запису актів громадянського стану виконкому Жовтневої райради народних депутатів м. Дніпропетровська під актовим записом № 63. Від даного шлюбу сторони мають двох дітей: повнолітню доньку - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та малолітнього сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Сімейні стосунки остаточно припинені між сторонами з січня 2018р. Причиною припинення стали різні погляди на ведення господарства та виховання дітей, через що виникали постійні конфлікти. Намагання сторін зберегти сімейні стосунки не мали успіху. Сторони не підтримують жодних шлюбних стосунків. Після розірвання шлюбу за взаємною згодою малолітній син залишиться проживати з позивачкою. Вважає, що родина розпалася остаточно та не може бути відновлена. По тексту позовної заяви позивачка також висловила бажання після розірвання шлюбу змінити своє прізвище на дошлюбне « ОСОБА_5 ».

Позивачка 20.07.2020р. суду надала заяву, в якій позовні вимоги підтримала, просила їх задовольнити, шлюб розірвати та винести по справі заочне рішення, розглянувши справу за її відсутності та без фіксування процесу технічними засобами. Після розірвання шлюбу просила змінити прізвище на « ОСОБА_5 » (а.с.№27).

Відповідач в судові засідання по справі, які були призначені на 01.06.2020р. та 20.07.2020р., двічі поспіль не з`явився, про дату та час розгляду справи був повідомлений належним чином, шляхом направлення судових повісток за адресою реєстрації, яка була повідомлена суду ВОМІ ГУ ДМС України в Дніпропетровській області (а.с. № 12).

Проте до суду повернулися конверти з судовими повстками, які були надіслані відповідачу, з відмітками «повертається за закінченням терміну зберігання» (а.с.№16,22).

Також, про дату судового засідання 20.07.2020р. відповідач повідомлявся шляхом опублікування оголошення на офіційному веб-порталі «Судова влада України» про виклик відповідача у судове засідання (а.с. №23). Про дату розгляду справи 20.07.2020р. відповідач повідомлявся також шляхом надіслання SMS-повідомлення, про що матеріали справи містять довідку про отримання SMS-повідомлення 01.06.2020р.(а.с.№ 24).

Отже відповідач відповідно до ч.8,ч.11 ст. 128 ЦПК України вважається таким, що повідомлений належним чином про дати розгляду справи і про причини неявки суд не сповістив, так само, як і не надав відзив на позовну заяву.

Таким чином, суд вважає за можливе на підставі ч. 4 ст. 223, ч. 2 ст. 247, ч. 1 ст. 280 ЦПК України ухвалити у справі заочне рішення в судовому засіданні за відсутності сторін та без фіксування процесу технічними засобами.

Суд, вивчивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст.110 Сімейного Кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним з подружжя.

Відповідно до ст.112 Сімейного Кодексу України, при розгляді справи про розірвання шлюбу, суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Відповідно до ст.113 Сімейного Кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Судом встановлено, що 22.01.1994р. сторони зареєстрували шлюб у відділі запису актів громадянського стану виконкому Жовтневої райради народних депутатів м. Дніпропетровська під актовим записом № 63 (а.с. № 5).

Від даного шлюбу сторони мають двох дітей: повнолітню доньку ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та малолітнього сина ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. № 6,7).

Позивачка по тексту позову до суду зазначила, що спільне життя сторін не склалося через різні погляди на ведення господарства та виховання дітей, через що виникали постійні конфлікти, що в подальшому призвело до фактичного припинення шлюбних відносин. Позивачка у позові зазначала, що вони з відповідачем припинили шлюбно-сімейні відносини з січня 2018р., між сторонами з цього часу припинені усі сімейні відносини. діти залишаються проживати з матір`ю. Також по тексту позову позивачка зазначала, що після розірвання шлюбу за взаємною згодою малолітній син залишиться проживати з нею.

З огляду на вищевикладене і приймаючи до уваги те, що шлюбні відносини між сторонами по справі припинені, зі слів позивачки, з січня 2018р. (тобто більше двох років), і з цього часу більше не відновлювалися, позивачка від позову не відмовилася, а відповідач не надав заперечень проти розірвання шлюбу, суд дійшов висновку про те, що родина сторін розпалася остаточно, її відновлення бути не може, і шлюб підлягає розірванню.

Одночасно з винесенням рішення суду про розірвання шлюбу, суд вирішує питання про зміну прізвища відповідачки у відповідності до положень ст.113 Сімейного Кодексу України, оскільки позивачка висловила бажання повернути своє дошлюбне прізвище « ОСОБА_5 ».

Обговорюючи питання розподілу судових витрат на підставі ст.141 ЦПК України, у зв`язку із задоволенням позову, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивачки понесені при подачі позову судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 840 грн. 80коп.(а.с.№2).

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 110, 112, 113, ч. 2 ст. 115 Сімейного Кодексу України, ст.ст. 4, 10, 12, 13, 19, 76-81, 89, 128-131, 141, ч. 4 ст. 223, ч.2 ст. 247, ст.ст. 259, 263-265, ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 22.01.1994р. у відділі запису актів громадянського стану виконкому Жовтневої райради народних депутатів м. Дніпропетровська під актовим записом № 63, між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , які мають двох дітей: повнолітню доньку ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та малолітнього сина ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 - розірвати.

Після розірвання шлюбу прізвище позивачки ОСОБА_1 змінити на « ОСОБА_5 ».

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 840 грн. 80 коп.

У відповідності до вимог ч. 2 ст.115 СК України копію рішення суду про розірвання шлюбу надіслати на адресу Соборного районного у м. Дніпрі відділу ДРАЦС Південно-східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, передбаченому ст. 289 ЦПК України, а саме заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яка може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду

Заочне рішення суду може бути оскаржено позивачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

Суддя Ткаченко Н.В.