Справа № 589/4856/19
Провадження № 2/589/522/20
10 червня 2020 року
Шосткинський міськрайонний суд Сумської області у складі:
головуючого судді - Прачук О. В.
з участю секретаря судового засідання - Антошко Т. А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Шостка в спрощеному позовному провадженні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3
- про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -
Позивачі звернулись до суду із зазначеним позовом, мотивуючи вимоги тим, що 20 березня 2008 року ними було отримано у спільну часткову власність квартиру АДРЕСА_1 . Згодом вони зареєстрували у зазначеній квартирі як члена сім`ї ОСОБА_3 (сина - ОСОБА_1 ). Однак в липні 2018 року ОСОБА_3 , забравши свої речі, залишив місце мешкання, не повідомивши про нове.
Реєстрація відповідача в квартирі створює для позивачів суттєві перешкоди у вирішенні питання щодо оформлення субсидії та оплаті комунальних послуг. Крім цього, позивачі мають намір продати належну їм квартиру, однак наявність зареєстрованого в ній відповідача чинить їм в цьому перешкоди, чим порушується їх права вільно користуватись та розпоряджатись своєю власністю.
Посилаючись на вказане, просять суд визнати відповідача таким, що втратив право користування вищезазначеним житлом.
Позивачі в судове засідання не з`явились, кожен окремо надали до суду заяви, в яких зазначили, що позовні вимоги підтримують в повному обсязі та просять розглянути справу без їх участі, проти винесення заочного рішення по справі не заперечують.
Відповідач про день, час і місце розгляду справи був неодноразово повідомлений належним чином, в тому числі і через розміщення оголошення на сайті Шосткинського міськрайонного суду Сумської області, але в судове засідання жодного разу не з`явився, про причину своєї неявки суд не повідомив, клопотань, про розгляд справи у його відсутності не надавав.
Зважаючи на вказане, суд, згідно положень ст. 280 ЦПК України, ухвалює рішення при заочному розгляді справи на підставі наявних у справі даних та доказів.
Дослідивши докази по справі, суд дійшов до такого висновку:
З копії свідоцтва про право власності на житло від 20.03.2008 року та Витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно вбачається, що ОСОБА_1 та ОСОБА_4 належить на праві спільної часткової власності квартира АДРЕСА_1 . (а.с.9,10)
Згідно свідоцтва про шлюб, 14.08.2009 року Відділом РАЦС Дніпровського районного управління юстиції у м. Києві, за актовим записом № 1270 був зареєстрований шлюб між ОСОБА_5 та ОСОБА_4 . Після реєстрації шлюбу ОСОБА_6 змінила прізвище на « ОСОБА_7 ». (а.с.7)
З довідки ТОВ «Жилкомсервіс» від 06.11.2019 року вбачається, що у вищезазначеній квартирі зареєстрований відповідач по справі ОСОБА_3 . (а.с.11)
Відповідно до Акту від 08.11.2019 року, складеному директором ТОВ «Жилкомсервіс» на підставі пояснень сусідів, ОСОБА_3 за адресою реєстрації: АДРЕСА_2 не проживає з липня 2018 року. (а.с.12)
Відповідно до ч. 4 ст. 41 Конституції України право приватної власності є непорушним.
Згідно ст. 317 ЦК України власникові належить право володіння, користування та розпорядження своїм майном.
Відповідно до ч. 1 ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
Відповідно до ст.ст. 386, 391 ЦК України власник має право звертатися до суду за захистом свого права власності та вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.
Відповідно до ч. 2 ст. 405 ЦК України член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
Зважаючи, що дослідженими доказами, доведено, що відповідач не проживає в належній позивачам квартирі з 2018 року, а його реєстрація створює позивачам перешкоди у реалізації свого права власності, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.
Керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 89, 263-265, 279, 280-283, 354 ЦПК України, суд,
Позов - задовольнити.
Визнати ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 , ІПН НОМЕР_1 ) такими, що втратив право користування житлом, а саме: квартирою АДРЕСА_1 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його складення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивачем рішення може бути оскаржене до Сумського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Шосткинський міськрайонний суд протягом 30 днів з дня його складення.
Відповідно до п. 3 розділу ХІІ "Прикінцевих положень" ЦПК України, строк апеляційного оскарження продовжується на строк дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя Шосткинського міськрайонного суду
Сумської області О.В.Прачук