Головуючий суддя в суді І інстанці
Єдиний унікальний № 374/18/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 червня 2020 року Ржищівський міський суд Київської області у складі:

головуючої судді Козіної С.М.,

за участі секретаря Проценко Ю.В.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження в м. Ржищів Київської області цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства "Київобленерго" до ОСОБА_1 про відшкодування збитків, завданих внаслідок порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії та стягнення заборгованості за спожиту електричну енергію, -

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2020 року до Ржищівського міського суду Київської області надійшла позовна заява Приватного акціонерного товариства "Київобленерго" до ОСОБА_1 про відшкодування збитків, завданих внаслідок порушення Правил користування електричною енергією для населення, у якій позивач просив стягнути з відповідачки ОСОБА_1 на його користь завдані збитки в сумі 40 685,96 грн. А також, стягнути з відповідачки ОСОБА_1 на користь позивачки судовий збір в сумі 1 921 грн.

Свої позовні вимоги позивач обґрунтовував тим, що Приватне акціонерне товариство «Київобленерго» (далі - Позивач) є суб`єктом господарювання, що здійснює підприємницьку діяльність з розподілення електричної енергії на території Київської області.

До 1 січня 2019 року постачання електричної енергії на території Київської області здійснювалося ПрАТ «Київобленерго». З 1 січня 2019 року послуги з постачання електричної енергії надаються ТОВ «Київська обласна ЕК», ПрАТ «Київобленерго» продовжує здійснювати свою ліцензовану діяльність в частині розподілу електричної енергії.

1 березня 2000 року між попередником позивача ДАЕК «Київобленерго» та споживачем ОСОБА_2 було укладено договір про користування електричною енергією на об`єкт споживача, що розташований за адресою АДРЕСА_1 , та відкрито особовий рахунок № 200775643. Паперовий примірник даного договору у позивача не зберігся.

4 липня 2007 року відповідач ОСОБА_1 , згідно Договору купівлі - продажу житлового будинку посвідченого Ржищівською міською державою нотаріальною конторою, придбала житловий будинок за адресою АДРЕСА_1 , про що внесено запис за № 1688 до Реєстрової книги Ржищівського надалі Південного БТІ № 9. Зважаючи на відсутність у позивача інформації про відчуження споживачем ОСОБА_2 житлового будинку, вказаний борг був облікований за нею як за особою, з якою в минулому був укладений договір на постачання електроенергії.

Між тим, після придбання у власність вищезгаданого житлового будинку відповідач ОСОБА_1 з заявою до енергопостачальника про укладення договору на електропостачання до житлового будинку, що розташований АДРЕСА_1 , не зверталася.

Згідно листа КП КОР «Південне БТІ» від 29 листопада 2019 р. № 3266, згідно паперових носіїв що містяться в архіві підприємства, власником житлового будинку по АДРЕСА_1 , є ОСОБА_1 .

Таким чином відповідачка ОСОБА_1 з моменту придбання у власність даного житлового будинку продовжила використовувати електричну енергію на вказаному вище об`єкті без укладення Договору про користування електричною енергією. Нею неодноразово проводилися перерахування грошових коштів за спожиту електричну енергію згідно особового рахунку відкритого на попереднього власника ОСОБА_2 .

Відповідач із заявою про укладення Договору про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії до Позивача не зверталася.

У зв`язку із несплатою за спожиту електроенергію, на підставі пункту 35, 27 ПКЕЕН, згідно наряду на відключення за несплату від 7 червня 2016 року електропостачання на об`єкт споживача було припинено 8 червня 2016 року.

4 жовтня 2018 року при проведенні перевірки представниками позивача за місцем проживання відповідача в АДРЕСА_1 , було виявлено порушення ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» та підпункту 3 пункту 5.5.5 глави 5.5 розділу V Правил роздрібного ринку електричної енергії, що виразилося: шляхом самовільного підключення після відключення. Підключення виконано шляхом накиду проводів навантаження на ПЛ-0,4 кВ. поза приладом обліку.

На підставі п. 8.2.5 ПРРЕЕ виявлене порушення було зафіксовано в Акті про порушення ПРРЕЕ № К039821.

24 жовтня 2018 року відбулося засідання комісії по розгляду акту про порушення № К039821 від 4 жовтня 2018 року. Споживач належним чином заздалегідь повідомлена про місце, час і дату засідання комісії (не пізніше ніж за 7 календарних днів до дня засідання комісії), на засідання комісії не з`явилася, представника не направила.

Результатом засідання комісії з розгляду Акта № К039821 від 4 жовтня 2018 року, яке відбулося 24 жовтня 2018 року, стало рішення про те, що виявлене порушення сталося з вини споживача, вчинено відкритим способом та підпадає під пп. 5 п.3.1 Методики (самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку). Акт підлягає розрахунку згідно з пп. 3 п. 5.5.5 п. 8.2.4 ПРРЕЕ, п. 3.1.5. Методики з урахуванням для перерахунку пропускної здатності мережі: алюміній 2,5 мм.2 за період 62 дні з 7 серпня 2018 року по 4 жовтня 2018 року та по тарифах, що діяли протягом періоду порушення.

Відповідно до Методики на підставі зазначеного Акту про порушення та протоколу засідання комісії по розгляду акту про порушення № 042 від 24 жовтня 2018 року, було визначено обсяг та вартість необлікованої електричної енергії, внаслідок порушення, на загальну суму 2 907,60 грн. Таким чином сума збитків, завданих позивачу внаслідок порушення відповідачем ПРРЕЕ, зафіксованого в Акті № К039821 від 4 жовтня 2018 року становить 2 907,60 грн.

Копію протоколу № 042 від 24 жовтня 2018 року разом із розрахунком обсягу та вартості необлікованої електричної енергії та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків, споживачу було надіслано 29 грудня 2019 року поштою (рекомендованим листом з повідомленням).

26 листопада 2018 року при проведенні повторної перевірки представниками позивача за місцем проживання відповідача в АДРЕСА_1 , було виявлено порушення ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» та підпункту 8 пункту 5.5.5 глави 5.5 розділу V Правил роздрібного ринку електричної енергії, що виразилося: шляхом самовільного підключення струмоприймачів до електричної мережі енергопостачальника. Підключення виконано шляхом накиду проводів навантаження на ПЛ-0,4 кВ. поза приладами обліку. Споживач був раніше відключений за заборгованість. Пломби енергопостачальної організації на лічильнику і ящику обліку відсутні.

На підставі п. 8.2.5 ПРРЕЕ виявлене порушення було зафіксовано в Акті про порушення ПРРЕЕ № К039828.

19 грудня 2018 року відбулося засідання комісії по розгляду акту про порушення № К039828 від 26 листопада 2018 року. Споживач належним чином заздалегідь повідомлена про місце, час і дату засідання комісії (не пізніше ніж за 7 календарних днів до дня засідання комісії), на засідання комісії не з`явилася, представника не направила.

Результатом засідання комісії з розгляду Акта № К039828 від 26 листопада 2018 року, яке відбулося 19 грудня 2018 року, стало рішення про те, що виявлене порушення сталося з вини споживача, вчинено відкритим способом та підпадає під пп. 5 п.3.1 Методики (самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку). Акт підлягає розрахунку згідно з пп. 8 п. 5.5.5 п. 8.2.4 ПРРЕЕ, п. 3.1.5. Методики з урахуванням для перерахунку пропускної здатності мережі: мідь 1,5 мм.2 за період 19 дні з 7 листопада 2018 року по 26 листопада 2018 року та по тарифах, що діяли протягом періоду порушення.

Відповідно до Методики на підставі зазначеного Акту про порушення та протоколу засідання комісії по розгляду акту про порушення № 052 від 19 грудня 2018 року, було визначено обсяг та вартість необлікованої електричної енергії, внаслідок порушення, на загальну суму 830,88 грн. Таким чином сума збитків, завданих позивачу внаслідок порушення відповідачем ПРРЕЕ, зафіксованого в Акті № К039828 від 26 листопада 2018 року становить 830,88 грн.

Копію протоколу № 052 від 19 грудня 2018 року разом із розрахунком обсягу та вартості необлікованої електричної енергії та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків, споживачу було надіслано 29 грудня 2019 року поштою (рекомендованим листом з повідомленням).

14 травня 2019 року при проведенні повторної перевірки представниками позивача за місцем проживання відповідача в АДРЕСА_1 , було виявлено порушення ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» та підпункту 3 пункту 5.5.5 глави 5.5 розділу V Правил роздрібного ринку електричної енергії, що виразилося: шляхом самовільного підключення після відключення за заборгованість. Підключення виконано шляхом накиду проводів навантаження на ПЛ-0,4 кВ. поза приладом обліку.

На підставі п. 8.2.5 ПРРЕЕ виявлене порушення було зафіксовано в Акті про порушення ПРРЕЕ № К035858.

29 травня 2019 року відбулося засідання комісії по розгляду акту про порушення № К035858 від 14 травня 2019 року. Споживач належним чином заздалегідь повідомлена про місце, час і дату засідання комісії (не пізніше ніж за 7 календарних днів до дня засідання комісії), на засідання комісії не з`явилася, представника не направила.

Результатом засідання комісії з розгляду Акта № К035858 від 14 травня 2019 року, яке відбулося 29 травня 2019 року, стало рішення про те, що виявлене порушення сталося з вини споживача, вчинено відкритим способом та підпадає під пп. 5 п. 3.1 Методики (самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку). Акт підлягає розрахунку згідно з пп. 8 п. 5.5.5 п. 8.2.4 ПРРЕЕ, п. 3.1.5. Методики з урахуванням для перерахунку пропускної здатності мережі: алюміній 2,5 мм2 за період 180 дні з 15 листопада 2018 року по 14 травня 2019 року та по тарифах, що діяли протягом періоду порушення.

Відповідно до Методики на підставі зазначеного Акту про порушення та протоколу засідання комісії по розгляду акту про порушення № 085 від 29 травня 2019 року, було визначено обсяг та вартість необлікованої електричної енергії, внаслідок порушення, на загальну суму 12 958,87 грн. Таким чином сума збитків, завданих позивачу внаслідок порушення відповідачем ПРРЕЕ, зафіксованого в Акті № К035858 від 14 травня 2018 року становить 12 958,87 грн.

Копію протоколу № 085 від 29 травня 2019 року разом із розрахунком обсягу та вартості необлікованої електричної енергії та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків, споживачу було надіслано 19 липня 2019 року поштою (рекомендованим листом).

Окрім цього відповідачем за період з 5 серпня 2013 року по 8 червня 2016 року було спожито та не оплачено 34325 кВт. год. електроенергії на загальну суму 23988,61 грн., що є різницею між показником електролічильника 1225, що знято представниками енергопостачальника 5 серпня 2013 р. та 35550, що зафіксовано станом на 8 червня 2016 року (35550 - 1225 = 34325 кВт.)

Згідно п. 8.2.7 ПРРЕЕ кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи.

У разі незгоди споживача з фактом крадіжки електричної енергії та відмови від сплати вартості не облікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії.

На день подачі позову до суду від відповідачки жодних заяв та скарг на адресу ПрАТ «Київобленерго» не надходило, що свідчить про повну згоду із виявленим порушенням та розміром завданих збитків і розміром заборгованості за спожиту електричну енергію.

Станом на день подання позову майнова шкода в розмірі 16 697,35 грн. відповідачем не відшкодована, заборгованість за спожиту електроенергію в сумі 23 988,61 грн. не сплачено, тому ПрАТ «Київобленерго» вимушене звернутися до суду за захистом своїх порушених прав та законних інтересів.

Таким чином, з урахуванням наведеного, вимоги ПрАТ «Київобленерго» до відповідачки відповідають наведеним нормами чинного законодавства та повністю підтверджуються доданими матеріалами, у зв`язку з чим сума збитків завданих внаслідок порушення ПРРЕЕ в сумі 16 697,35 грн. та вартість спожитої та неоплаченої електроенергії в сумі 23 988,61 грн. підлягає стягненню з відповідачки в повному обсязі.

В судове засідання представник ПрАТ "Київобленерго" Мачульський М.В. не з`явився з поважних причин, подавши заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив їх задовольнити.

Відповідачка ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилась, хоча про дату, час і місце розгляду справи в силу ст. 128, 131 ЦПК України, вважається повідомленою належним чином, шляхом розміщення оголошення про виклик на офіційній сторінці веб-порталу судової влади України.

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211, рішення Ради суддів України від 17 березня 2020 року № 19 та з метою запобігання виникненню та поширенню гострих респіраторних захворювань та коронавірусу СОVID-19, а також у зв`язку із тим, що Кабінет Міністрів України продовжив дію карантину до 31 липня 2020 року, про що ухвалено відповідне рішення прийняте на засіданні Уряду 17 червня 2020 року, суд вважає за можливе провести розгляд справи у відсутності сторін.

Вивчивши по справі письмові докази, суд вважає, що позов підлягає до задоволення, виходячи із наступного.

У відповідності до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

У відповідності до ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Відповідно до ч. ч. 2, 3 ст. 12 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Судом встановлено, що 1 березня 2000 року між попередником позивача ДАЕК «Київобленерго» та споживачем ОСОБА_2 було укладено договір про користування електричною енергією на об`єкт споживача, що розташований за адресою АДРЕСА_1 , та відкрито особовий рахунок № НОМЕР_1 .

Власником житлового будинку по АДРЕСА_1 є ОСОБА_1 , згідно Договору купівлі - продажу житлового будинку посвідченого Ржищівською міською державою нотаріальною конторою 4 липня 2007 року № 2729 (а.с. 44).

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Статтею 27 Закону України «Про електроенергетику» передбачено, що правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України, зокрема цивільну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є: порушення правил користування енергією, крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку.

Згідно Акту про порушення № К039821 від 4 жовтня 2018 року, складеного представниками енергопостачальника ПрАТ «Київобленерго» при проведенні перевірки дотримання споживачем ПКЕЕН за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено порушення п.п. 3 п. 5.5.5 глави 5.5 розділу V Правил роздрібного ринку електричної енергії, а саме: самовільне підключення після відключення. Підключення виконано шляхом накиду проводів навантаження на ПЛ - 0,4 кВ поза приладом обліку (а.с.11-12).

Вказаний Акт про порушення був складений у відсутності споживача. Однак присутньою була ОСОБА_3 , яка зауважень до акту не мала.

За результатами проведеного засідання комісії по розгляду Акту про порушення, ПрАТ «Київобленерго» було складено Протокол № 042 від 4 жовтня 2018 року та здійснено розрахунок на підставі п. 3.1.5 Методики, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики від 04.05.2006 року № 562, заподіяних енергопостачальнику по акту № К039821 за необліковану електричну енергію в сумі 2907,60 грн., про що направлено повідомлення про оплату за жовтень 2018 року від 24 жовтня 2018 року ОСОБА_2 (а.с. 13-15, 16, 17).

Розрахунок використаної електроенергії був здійснений за 62 дні за період з 7 серпня 2018 року по 4 жовтня 2018 року по тарифах, що діяли протягом періоду порушення, на підставі п. 3.1.5 Методики обчислення розміру відшкодування збитків.

Також судом встановлено, що згідно Акту про порушення № К039828 від 26 листопада 2018 року, складеного представниками енергопостачальника ПрАТ «Київобленерго» при проведенні перевірки дотримання споживачем ПКЕЕН за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено порушення підпункту 8 пункту 5.5.5 глави 5.5 розділу V Правил роздрібного ринку електричної енергії, що виразилося: самовільне підключення струмоприймачів до електричної мережі енергопостачальника. Підключення виконано шляхом накиду проводів навантаження на ПЛ-0,4 кВ. поза приладами обліку. Споживач був раніше відключений за заборгованість. Пломби енергопостачальної організації на лічильнику і ящику обліку відсутні (а.с.18-23).

Вказаний Акт про порушення був складений у присутності споживача ОСОБА_1 , яка зауважень до акту не мала.

За результатами проведеного засідання комісії по розгляду Акту про порушення, ПрАТ «Київобленерго» було складено Протокол № 052 від 26 листопада 2018 року та здійснено розрахунок на підставі п. 3.1.5 Методики, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики від 04.05.2006 року № 562, заподіяних енергопостачальнику по акту № К039828 за необліковану електричну енергію в сумі 830,88 грн., про що направлено повідомлення про оплату за грудень 2018 року від 11 грудня 2018 року ОСОБА_2 (а.с. 24, 25, 26).

Розрахунок використаної електроенергії був здійснений за 19 днів за період з 7 листопада 2018 року по 26 листопада 2018 року.

Згідно Акту про порушення № К035858 від 14 травня 2019 року, складеного представниками енергопостачальника ПрАТ «Київобленерго» при проведенні перевірки дотримання споживачем ПКЕЕН за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено порушення підпункту 3 пункту 5.5.5 глави 5.5 розділу V Правил роздрібного ринку електричної енергії, що виразилося: самовільне підключення після відключення за заборгованість. Підключення виконано шляхом накиду проводів навантаження на ПЛ-0,4 кВ. поза приладом обліку. (а.с.27-31).

Вказаний Акт про порушення був складений у відсутності споживача. Однак присутньою була ОСОБА_3 , яка зауважень до акту не мала.

За результатами проведеного засідання комісії по розгляду Акту про порушення, ПрАТ «Київобленерго» було складено Протокол № 085 від 29 травня 2019 року та здійснено розрахунок на підставі п. 3.1.5 Методики, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики від 04.05.2006 року № 562, заподіяних енергопостачальнику по акту № К035858 за необліковану електричну енергію на загальну суму 12958,87 грн., про що направлені повідомлення про оплату за липень 2019 року від 9 липня 2019 року ОСОБА_2 (а.с.32, 33, 34, 35).

Розрахунок використаної електроенергії був здійснений за 180 днів за період з 15 листопада 2018 року по 14 травня 2019 року.

Враховуючи, що Акти про порушення Правил користування електричною енергією та дії представників ПрАТ «Київобленерго» відповідачкою не оскаржувалися, то суд розцінює ці Акти, як такі, що є дійсними, а отже, вони є підставою для нарахування збитків, які підлягають стягненню.

Окрім цього відповідачкою за період з 5 серпня 2013 року по 8 червня 2016 року було спожито та не оплачено 34325 кВт. год. електроенергії на загальну суму 23988,61 грн., що є різницею між показником електролічильника 1225, що знято представниками енергопостачальника 5 серпня 2013 р. та 35550, що зафіксовано станом на 8 червня 2016 року (35550 - 1225 = 34325 кВт.) (а.с.39,40-42).

Відповідно до статті 256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Цивільне законодавство передбачає два види позовної давності: загальну і спеціальну.

Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки (стаття 257 ЦК України).

Для окремих видів вимог законом установлена спеціальна позовна давність.

Для обчислення позовної давності застосовуються загальні положення про обчислення строків, що містяться в статтях 252 -255 ЦК України.

Відповідно до статті 253 ЦК України перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

За загальним правилом перебіг загальної і спеціальної позовної давності починається з дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила; за зобов`язаннями з визначеним строком виконання перебіг позовної давності починається зі спливом строку виконання (частини перша та п`ята статті 261 ЦК України).

Судом встановлено, що ПрАТ «Київобленерго» пропущено строк звернення до суду з вимогою в частині стягнення завданих збитків в сумі 23 988,61 грн., однак відповідачкою ОСОБА_1 не заявлено про сплив позовної давності, а тому збитки в сумі 23 988,61 грн. також підлягають стягненню.

У відповідності до вимогст. 267 ЦК України, позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові. Якщо суд визнає поважними причини пропущення позовної давності, порушене право підлягає захисту.

Відносини між громадянами (споживачами електричної енергії) та енергопостачальником регулюються Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими Постановою КМУ № 5 357 від 26.07.1999.

У п. 1 ПКЕЕН зазначається, що ці Правила регулюють відносини між побутовими споживачами та енергопостачальником.

Згідно п. 2 ПКЕЕН, побутовий споживач - це фізична особа, яка використовує електричну енергію для задоволення власних побутових потреб на підставі договору про користування електричною енергією з постачальником.

За змістом положень ч. ч. 1, 2, 4 ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником.

Споживач енергії зобов`язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії.

Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України.

Відповідно до п. 48 Правил користування електричною енергією для населення споживач несе відповідальність згідно з законодавством за порушення правил користування електричною енергією; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електроенергії без приладів обліку.

Відповідно до ч. 1 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 22 ЦК України збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

У статті 317 ЦК України встановлено, що власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна.

Відповідно до частини четвертої статті 319 ЦК України власність зобов`язує (рівно, як і зв`язують інші речові права щодо майна).

В статті 322 ЦК України зазначено, що власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом (норми даної статті поширюються не лише на власника, а й на особу, яка наділена майновими правами щодо нього у найбільшому обсязі).

Тому саме власник несе відповідальність за належне утримання свого майна і використання та облік електроенергії через встановлені відповідними органами прилади обліку. Аналогічна правова позиція викладена у Постанові Верховного Суду України по справі № 464/8861/14-ц від 14 лютого 2018 року.

У відповідності зі ст. 509 Цивільного кодексу України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дао (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості.

Відповідно до статті 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що майно ставляться.

За змістом статей 610, 611 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Відповідно до ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Згідно ч. 1 ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого Поговором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Згідно зі статтею 901 ЦК України за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник : зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором.

Відповідно до статті 906 ЦК України збитки, завдані замовнику невиконанням або належним виконанням договору про надання послуг за плату, підлягають відшкодуванню виконавцем, у разі наявності його вини, у повному обсязі, якщо інше не встановлено договором. Виконавець, який порушив договір про надання послуг за плату при здійсненні ним підприємницької діяльності, відповідає за це порушення, якщо не доведе, що належне виконання виявилося неможливим внаслідок непереборної сили, якщо інше не встановлено договором або законом.

Враховуючи вищевикладене, суд не може прийняти до уваги твердження відповідачки про те, що шкода завдана не з її вини і що вона має бути стягнута з третіх осіб по справі.

Таким чином, оцінивши надані у справі докази, суд дійшов висновку, що факт порушення Правил користування електричною енергією для населення, шляхом її розкрадання знайшов своє підтвердження при розгляді справи, нарахований розмір завданої шкоди відповідає Методиці визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики від 04.05.2006 року № 562, яка діяла на час виявлення правопорушень та проведення розрахунку, а тому позовні вимоги підлягають задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Таким чином з відповідачки ОСОБА_1 необхідно стягнути судовий збір в розмірі 1921,00 грн.

Керуючись ст. 2, 4, 12, 81, 82, 128, 141, 258, 259, 263-265, 268, 293, 294, 315, 354 ЦПК України, ст. 22, 1166 ЦК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов Приватного акціонерного товариства "Київобленерго" до ОСОБА_1 про відшкодування збитків, завданих внаслідок порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії та стягнення заборгованості за спожиту електричну енергію, - задовольнити в повному обсязі.

Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_2 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 ) на користь Приватного акціонерного товариства "Київобленерго" (поточний рахунок в АТ "Ощадбанк" IBAN - НОМЕР_3, , завдані збитки в сумі 40 685 (сорок тисяч шістсот вісімдесят п`ять) гривень 96 копійок.

Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_2 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 ) на користь Приватного акціонерного товариства "Київобленерго" (поточний рахунок в ПАТ "Альфа-Банк" IBAN - НОМЕР_4 судовий збір в сумі 1 921 (одна тисяча дев`ятсот двадцять одна) гривня 00 копійок.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Відповідно до пп. 15.5 п. 15 Перехідних положень ЦПК України (в редакції від 15.12.2017) до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу, тобто до Київського апеляційного суду через Ржищівський міський суд Київської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Строки застосовувати з урахуванням п. 3 розділу ХІІ "Прикінцевих положень" ЦПК України.

Суддя