Справа № 583/3978/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 січня 2020 року Охтирський міськрайонний суд Сумської області в складі:

головуючого - судді Ярошенко Т.О.

з участю секретаря судового засідання Алєксєєнко І.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Охтирка цивільну справу за правилами загального позовного провадження за позовом

ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Охтирський міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Сумській області про виключення із актового запису про народження дитини даних про батька дитини, -

з участю учасників судового провадження:

представника позивача ОСОБА_3

ВСТАНОВИВ:

Зміст позовних вимог.

16.09.2019 року позивач звернувся до суду з вказаним позовом, який мотивує тим, що 02.04.2016 року уклав шлюб з відповідачкою та ІНФОРМАЦІЯ_1 у них народився син ОСОБА_4 , про що Охтирським міським відділом реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Сумській області складено відповідний акт № 204 від 01.07.2016 року, а позивач записаний батьком дитини. За рішенням Охтирського міськрайонного суду Сумської області з нього стягнуто аліменти на утримання сина у твердій грошовій сумі в розмірі 600 грн. щомісячно до досягнення ним повноліття та на утримання дружини - ОСОБА_2 в розмірі 400 грн. щомісячно, до досягнення сином трьох років. Однак, через деякий час позивач почав сумніватися у батьківстві дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , тому просить виключити відомості про його батьківство ОСОБА_4 з актового запису Охтирського міськрайонного відділу державної реєстрації актів цивільного стану ГТУЮ у Сумській області про народження ОСОБА_4 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 . При цьому зазначивши, що на момент укладення шлюбу з відповідачкою та народження ОСОБА_4 , його прізвище у відповідних правовстановлюючих документах зазначено ОСОБА_1 , що відповідало записам у його паспорті та військовому квитку, але у зв`язку з втратою паспорту, прізвище у новому паспорті помилково зазначено як ОСОБА_1 .

Процесуальні дії у справі.

27.09.2019 року ухвалою Охтирського міськрайонного суду Сумської області відкрито провадження по справі. За правилами загального позовного провадження, підготовче судове засідання призначено на 30.10. 2019 року з викликом сторін.

22.10. 2019 року у визначений судом строк відповідачкою ОСОБА_2 подано відзив на позовну заяву, зі змісту якого вбачається, що нею не заперечується той факт, що відповідач не є батьком її сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , однак, в цілому позовні вимоги вона не визнає посилаючись на обізнаність позивача при укладенні шлюбу про її вагітність від іншого чоловіка та про його добровільну згоду бути записаним батьком її сина у свідоцтві про народження останнього. Зазначена обставина, на переконання відповідачки, позбавляє права позивача на оспорювання свого батьківства, а тому просила відмовити у задоволенні позовних вимог.

30.10. 2010 року за клопотанням представника позивача в підготовчому судовому засіданні оголошено перерву до 18.11.2019 року.

18.11. 2019 року ухвалою Охтирського міськрайонного суду Сумської області закрито підготовче судове засідання та призначено справу до розгляду на 02.12.2019 року.

02.12.2019 року судове засідання відкладено на 16.01. 2020 року з викликом свідків.

20. 12. 2019 року до суду надійшли письмові пояснення позивача, в яких він зазначає, що з 07.09. 2015 року по 17.09. 2015 року він перебував у черговій відпустці в м. Охтирка, Сумської області, де познайомився з відповідачкою. Між ними виникли спочатку дружні стосунку, які переросли в інтимні стосунки. Через деякий час зі слів відповідачки він дізнався, що вона від нього вагітна. Приїжджаючи у відпустки він продовжував з нею спілкуватися, а 02. 04. 2016 року вони зареєстрували шлюб. ІНФОРМАЦІЯ_1 відповідачка народила сина ОСОБА_4 , він був впевнений, що ОСОБА_4 його рідний син, а тому в свідоцтві про народження він був записаний батьком. Коли в нього виникли сумніви, щодо його батьківства, він подав позов до суду і ознайомившись з відзивом на його позовну заяву впевнився, що його підозри не були безпідставні. Просить задовольнити його позов (а. с. 90).

13.01. 2020 року від представника відповідача надійшла заява, в якій він просить відкласти розгляд справи на іншу дату (а. с. 92).

Представник позивача в судовому засіданні позов підтримав просив його задовольнити. В подальшому представник позивача надав суду заяву, в якій просить при винесені судового рішення по даній справі судові витрати залишити без відшкодування.

Відповідачка в судове засідання не з`явилась, 15.01. 2020 року надала заяву, в якій вона позов визнала в повному обсязі, просить слухати справу без її участі та задовольнити цивільний позов ОСОБА_1 .

У зв`язку з цим суд вважає у відповідності до положень ст. 223 ЦПК України неявка представника відповідачки не перешкоджає розгляду справи.

Представник третьої особи Охтирський міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Сумській області в судове засідання не з`явився, надав суду заяву, в якій просить розгляд справи без його участі.

Суд, проаналізувавши матеріали справи, заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши письмові докази, вважає, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.

Фактичні обставини справи, встановлені судом та мотиви суду.

Частиною 1 ст.2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно з ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно із практикою Європейського суду з прав людини за своєю природою змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і відповідно - правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно призводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, - із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає.

Відповідно до ст. ст. 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Судом встановлено, що 02.04.2016 року сторони уклали шлюб, зареєстрований у відділі державної реєстрації актів цивільного стану по місту Охтирка Охтирського міськрайонного управління юстиції у Сумській області, актовий запис № 41 (а.с.7).

Згідно заочного рішення Охтирського міськрайонного суду Сумської області від 10.10.2017 року шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 розірвано (а.с.40).

ІНФОРМАЦІЯ_1 народився ОСОБА_4 , батьком якого записаний ОСОБА_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 , виданим Охтирським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Сумській області 01.07.2016 року (а.с.8).

Відповідно до паспорту громадянина України та копії свідоцтва про народження виданого повторно 16.02. 2018 року, прізвище позивача ОСОБА_1 (а. с. 5-6).

Між сторонами склалися сімейні правовідносини, які регулюються Сімейним кодексом України.

Відповідно доч.1ст.122 СК України, дитина, яка зачата (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя. Походження дитини від подружжя визначається на підставі свідоцтва про шлюб та документа закладу охорони здоров`я про народження дружиною дитини.

Згідно положень ст. 136 СК України, особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини.

Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття.

Відповідно до п. 9, 10, 11 Постанови Пленуму Верховного Суду України №3 від 15.05.2006 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», в судовому порядку батьківство може бути оспорено як у випадках, коли в Книзі реєстрації народжень батьками дитини записано осіб, які перебували у шлюбі між собою (статті 122, 124 СК), так і тоді, коли при реєстрації народження дитини її батьком на підставі спільної заяви батьків або заяви чоловіка, котрий визнавав себе батьком, записано особу, яка не перебувала у шлюбі з матір`ю дитини (статті 126, 127 СК).

Оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень (ст. 136 СК), - шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини, а також жінка, котра народила дитину в шлюбі (ст. 138 СК), - звернувшись із позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка як батька дитини.

Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини.

Підтвердження відсутності кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною можливе внаслідок проведення судової генетичної експертизи.

Відсутність кровного споріднення між ОСОБА_1 та ОСОБА_4 відповідачка повністю визнала та про це підтвердила письмово.

Положеннями ст. 49 ЦПК України передбачено, що сторони користуються рівними процесуальними правами.

Позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.

15.01.2020 року до суду надійшла заява відповідачки ОСОБА_2 , в якій остання зазначила про визнання позовних вимог у повному обсязі, просить слухати справу без її участі та задовольнити цивільний позов позивача.

Згідно вимог ст. 206 ЦПК України, відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

У зв`язку з надходженням письмової заяви від відповідачки про визнання позову, судом ухвалено розгляд справи закінчувати без допиту свідків, які в судове засідання викликалися, однак не з`явилися.

Висновок суду.

Таким чином, оцінюючи докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, виходячи з принципів розумності, пропорційності, виваженості, справедливості, керуючись положеннями ст. 206 ЦПК України суд приходить до висновку, що так як визнання позову відповідачкою не суперечить вимогам закону, не порушує прав, свобод та інтересів інших осіб, суд вважає позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити, виключивши відомості про батьківство ОСОБА_1 з актового запису № 204 від 01.07.2016 року про народження ОСОБА_4 , здійсненого Охтирським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Сумській області, що не порушує балансу інтересів сторін.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 12, 13, 81, 89, 206, 263-265, 273, 354, 355, ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити повністю.

Виключити відомості про батьківство ОСОБА_1 з актового запису №204 від 01 липня 2016 року про народження ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , складеного Охтирським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Сумській області.

Рішення суду може бути оскаржено безпосередньо до Сумського апеляційного суду, шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення. В разі проголошення вступної та резолютивної частини або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, в той же строк з дня складання повного судового рішення.

До початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи через Охтирський міськрайонний суд Сумської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Рішення складено 16 січня 2020 року.

Суддя Охтирського

міськрайонного суду: Т.О.Ярошенко