Дата документу 16.01.2020
Справа № 334/30/18
Провадження № 2-п/334/14/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про перегляд заочного рішення

16 січня 2020 року Ленінський районний суд м. Запоріжжя

у складі : головуючого-судді Ісакова Д.О.,

при секретарі Ярошенко О.О.,

розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Запоріжжя заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення № 334/30/18 від 29.05.2018 року по справі за позовом ПАТ КБ «Приватбанк» про стягнення заборгованості за кредитним договором,

в с т а н о в и в :

До Ленінського районного суду м. Запоріжжя надійшла заява ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Ленінського районного суду м. Запоріжжя № 334/30/18 від 29.05.2018 року у цивільній справі за позовом ПАТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором у розмірі 13108,06 грн., а також витрати по сплаті судового збору в сумі 1600,00 грн.

Заява обґрунтована тим, що суд безпідставно розглянув справу за її відсутності, оскільки повістку в судові засідання вона не отримувала та була позбавлена можливості заперечувати проти позову та надати суду свої докази. В матеріалах справи відсутні докази, які підтверджують вручення їй судових повісток. Крім того, позивач вважає, що банк звернувся з позовом до суду поза межами строків позовної давності. У банка відсутні правові підстави нараховувати передбачені договором проценти до повного погашення заборгованості за кредитом. Стягнення неустойки (пені, штрафу) обмежується останніми 12 місяцями перед зверненням кредитора до суду. Банк не має право стягувати одночасно пеню і штраф за порушення позичальником грошових зобов`язань. Кредитний договір укладений з недодержанням письмової форми. Вимога позивача є необґрунтованою, безпідставною та протиправною.

Просить скасувати заочне рішення Ленінського районного суду м. Запоріжжя № 334/30/18 від 29.05.2018 року у цивільній справі за позовом ПАТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором 13108,06 грн., а також витрати по сплаті судового збору в сумі 1600,00 грн., справу призначити до розгляду у загальному порядку.

Відповідач до суду не з`явилась, надала суду заяву про розгляд справи без її участі, просить заяву задовольнити.

Представник позивача в судове засідання не з`явився, надав суду заперечення на заяву, просив в задоволенні заяви відмовити.

Дослідивши матеріали заяви про перегляд заочного рішення та матеріали цивільної справи, суд приходить до наступного.

Заочним рішенням Ленінського районного суду м. Запоріжжя № 334/30/18 від 29.05.2018 року у цивільній справі за позовом ПАТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором позов було задоволено. Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ПАТ КБ «ПриватБанк» суму боргу за кредитним договором у розмірі 13108,06 грн., а також витрати по сплаті судового збору в сумі 1600,00 грн.

Копія заочного рішення була направлена відповідачу 29.05.2018 року за місцем проживання ОСОБА_1 , однак не отримана нею, поштове відправлення повернулось без вручення із зазначенням «за закінченням терміну зберігання».

Зазначене рішення отримане відповідачем тільки 28.11.2019 року.

Відповідно до ст.288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився у судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто, необхідним є наявність трьох обставин: неявка відповідача у судове засідання і неповідомлення про причини неявки (або неявка відповідача у судове засідання, або не повідомлення про причини неявки); не подача відзиву з поважних причин; наявність доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, тобто такі докази, які не досліджувались судом при ухваленні заочного рішення.

Як свідчать матеріали справи, у судові засідання, призначені судом на 21.02.2018 року, 12.04.2019 року та 29.05.2018 року відповідач та/або представник відповідача не з`явились, про місце, час судового засідання відповідач повідомлявся судом належним чином за адресою місця реєстрації відповідача.

Судові повістки повернулись до суду з відміткою про закінчення терміну на зберігання листа.

Відповідно до ст. 128 ч.8 п. 3 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.

Судом три рази здійснювався виклик відповідача у судове засідання шляхом направлення судових повісток рекомендованим листом із повідомленням, які відповідачем не отримувались та повернулися до суду з відміткою відділення зв`язку в поштовому повідомленні про закінчення терміну зберігання.

Тобто поштове відправлення з повісткою не вручене з причин, незалежних від суду, який у встановленому процесуальним законом порядку вчинив необхідні дії, спрямовані на повідомлення учасників процесу про дату, час і місце розгляду справи, адже отримання рекомендованих листів адресатом є поза межами судового контролю.

Доводи відповідача, викладені у заяві про перегляд заочного рішення, стосовно того, що вона не була належним чином повідомлена про дату судового засідання, на які вона посилається як на підставу скасування заочного рішення та поважність причини неявки відповідача до судового засідання, суд вважає не обґрунтованими, оскільки заявником не надано доказів поважності причин неявки у судові засідання.

Отже, враховуючи вищевикладене, заява не містить посилань на підстави, які перешкоджали відповідачу отримувати судові повісти, які направлялися судом рекомендованою кореспонденцію за зареєстрованим місцем проживання.

Крім того, заявником у заяві про перегляд заочного рішення, не наведено достатньо посилань на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача, та на які вона посилається у заяві, як на підстави скасування заочного рішення, що мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Так, заявником у заяві про перегляд заочного рішення не наведено жодних посилань на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача, з яких вбачалось би, що при їх врахуванні судом можливо ухвалити інше рішення по справі, та не надано таких доказів в ході розгляду заяви про перегляд заочного рішення.

Отже, відповідач мав можливість реалізувати свої процесуальні права і доводити в стадії судового розгляду справи.

Небажання відповідача надавати докази в обґрунтування своїх заперечень проти позову, зокрема з причини ухилення від участі відповідача в судових засіданнях, давало суду право при заочному розгляді справи обмежитися доказами, наданими позивачем, що відповідає положенням ЦПК України, які визначають заочний порядок розгляду справи.

Відповідно до ч. 3 ст. 287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: залишити заяву без задоволення або скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Отже, метою процедури перегляду заочного рішення є надання можливості відповідачу, який не брав участі у судовому засіданні з поважних причин, і при цьому не був повідомлений про дату, час та місце судового розгляду у встановленому процесуальним законом порядку, подати суду свої обґрунтовані доказами заперечення проти позову.

В даному випадку, судом встановлено, що жодна з обставин, визначених ст. 288 ЦПК України, відповідачем належним чином обґрунтована не була.

На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку, що заява про перегляд заочного рішення є необґрунтованою, у зв`язку з чим не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 280-289 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Ленінського районного суду м. Запоріжжя № 334/30/18 від 29.05.2018 року у цивільній справі за позовом ПАТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором - залишити без задоволення.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати проголошення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя Д.О.Ісаков