Справа №442/2756/20
Провадження №2/442/847/2020
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 липня 2020 року Дрогобицький міськрайонний суд Львівської області в складі: головуючого судді Медведика Л.О.,

з участю секретаря Далявської Л.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дрогобич цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, -

встановив:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить визнати ОСОБА_2 такою, що втратила право на користування квартирою АДРЕСА_1 . На підтвердження позовних вимог посилається на те, що вона є власником квартири за адресою: АДРЕСА_2 , на підставі договору купівлі-продажу №1052 від 16.10.2019 року. Однак у вказаній квартирі зареєстрована колишня власниця - відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка вже більше десяти років за місцем реєстрації не проживає, комунальні платежі не сплачує. Фактична реєстрація відповідача у належній їй квартирі створює для неї незручності щодо користування та розпорядження своїм майном. Відтак, вона змушений звернутися до суду з даним позовом.

Позивач ОСОБА_1 подала до суду заяву про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги підтримує повністю, просить їх задоволити, проти винесення заочного рішення суду не заперечує.

Відповідач в судове засідання не з`явилася, хоча була належним чином повідомлена про час та місце слухання справи рекомендованою кореспонденцією, про причини неявки суд не повідомив, заяви про можливість розгляду справи у його відсутності не надав. На підставі вище вказаного, суд вважає за доцільне проводити заочний розгляд даної справи.

Небажання відповідача надавати докази в обґрунтування своїх заперечень проти позову, зокрема з причини ухилення від участі в судових засіданнях, дає суду право при заочному розгляді справи обмежитися доказами, наявними в матеріалах справи.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши надані суду докази, оцінивши їх в сукупності, суд приходить до наступного висновку.

Згідно з вимогами статті 264 ЦПК під час ухвалення рішення суд вирішує, чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи; та докази на їх підтвердження.

Згідно з ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим кодексом.

Судом встановлено, що позивачу ОСОБА_1 на підставі договору купівлі-продажу №1052 від 16.10.2019 року, посвідченого приватним нотаріусом Дрогобицького нотаріального округу Момот М.О., належить квартира за адресою: АДРЕСА_2 .

З будинкової книги на квартиру АДРЕСА_1 вбачається, що відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрована за вказаною адресою.

Як вбачається з акту обстеження фактичного проживання №7 від 31.03.2020 року виданим ОСББ «Резон-2», ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 не проживає за адресою: АДРЕСА_2 , з 2010 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Згідно із ч. 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. При цьому відповідно до ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

За змістом ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Відповідно до ч.1 ст.156 Житлового Кодексу з урахуванням положень ч.1 ст.405 ЦК України, члени сім`ї власника житла, які проживають разом з ним у будинку (квартирі), що йому належить, користуються жилим приміщенням в обсязі, визначеному відповідно до угоди з власником.

Тобто право члена сім`ї власника будинку (квартири) користуватися цим житлом існує лише за наявності у власника права приватної власності на це майно. Виникнення прав членів сім`ї власника будинку (квартири) на користування цим будинком (квартирою) та обсяг цих прав залежить від виникнення у власника будинку (квартири) права власності на цей будинок (квартиру), а припинення права власності на цей будинок (квартиру) припиняє право членів її сім`ї на користування цим будинком (квартирою).

Даючи оцінку дослідженим доказам суд приходить до переконання, що позов підставний і підлягає до задоволення, оскільки доказами установлено, що відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 не проживає за адресою: АДРЕСА_2 , тривалий час без поважних причин, не є членом сім`ї власника, та була там зареєстрована до набуття права власності на вказану квартиру новим власником. У зв`язку з припиненням права власності на вищезазначену житлову квартиру у відповідача ОСОБА_2 відсутні правові підстави користування цією квартирою.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 102, 113, 43, 81, 264, 265 ЦПК України , суд, -

ухвалив:

Позовні вимоги ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_3 ) задоволити.

Визнати ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ; зареєстровану: АДРЕСА_2 ) такою, що втратила право користування квартирою АДРЕСА_1 .

Заочне рішення може бути переглянуте судом шляхом подання відповідачем заяви про перегляд заочного рішення протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Медведик Л.О.