УХВАЛА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 липня 2020 року Іллічівський районний суд м.Маріуполя Донецької області під головуванням судді Литвиненко Н.В., при секретарі Шеремета А.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Маріуполі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Іллічівського районного суду м. Маріуполя Донецької області знаходиться вказана цивільна справа.

Позивач в судові засідання, призначені на 22 червня 2020 року та 06 липня 2020 року не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином про що свідчить повідомлення про доставку судової повістки за допомогою СМС повідомлення на мобільний телефон, зазначений позивачем у заявці на отримання судових повісток за допомогою СМС повідомлення. Заяву з клопотанням розглядати справу у його відсутності або відкладення розгляду справи не надав.

Від відповідача ОСОБА_2 надійшла письмова заява про залишення позовної заяви без розгляду, оскільки позивач ОСОБА_1 , будучи належним чином повідомленим, в судові засідання не з`являється.

Отже, судом встановлено, що позивач повторно не з`явився у судове засідання будучи належним чином повідомленим про дату, час і місце його проведення, без поважних причин, не повідомивши суд про причини такої неявки, та не надавши до суду заяви про розгляд справи за його відсутності, на телефонні дзвінки не відповідає.

Відповідно до п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Одними із основних засад (принципів) цивільного судочинства, відповідно до п. п. 10,11 ч. 3 ст. 2 ЦПК України, є розумність строків розгляду справи судом та неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Частиною 2 статті 121 ЦПК України передбачено, що строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню цивільного судочинства.

За змістом ч.1 ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до вимог діючого законодавства суд зобов`язаний залишити заяву без розгляду у випадку, коли належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Слід звернути увагу, що Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків.

Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач.

Так, Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні ЄСПЛ від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначено, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Враховуючи наведене, суд зазначає, що ОСОБА_1 вдруге поспіль не з`явився у судове засідання, не повідомив суду про причини своєї неявки, не подавав заяви про розгляд справи за його відсутності, незважаючи на те, що саме позивач звернувся до суду з позовом і саме він повинний проявляти інтерес до розгляду справи. Ці обставини свідчать про те, що позивач втратив процесуальний інтерес у розгляді її позову.

У зв`язку з цим, суд приходить до висновку про залишення позову без розгляду.

Частиною 2 ст. 257 ЦПК України передбачено, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 257 ЦПК України,-

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів залишити без розгляду.

На ухвалу може бути подана апеляція безпосередньо до Донецького апеляційного суду протягом 15 днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: Н. В. Литвиненко