УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.01.2020 року м. Житомир

Суддя Богунського районного суду м. Житомира Зосименко О. М., при секретарі Ковальчук О.С., за участю представника позивача ОСОБА_1 , представника відповідача Меркулова В.Б.

розглянувши у підготовчому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання дій протиправними, стягнення невиплаченої компенсації за не отримане майно та середнього заробітку,-

встановив :

ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до Військової частини НОМЕР_1 в якому просила суд: визнати протиправною бездіяльність військової частини НОМЕР_1 щодо не виплати мені решти грошової компенсації вартості за неотримане речове майно та середнього заробітку; зобов`язати військову частину НОМЕР_1 виплатити решту грошової компенсації вартості за неотримане речове майно в сумі 10933,46 грн.; зобов`язати військову частину НОМЕР_1 нарахувати та виплатити середній заробіток за весь час затримки виплати - за період з 03.01.2018 року по день фактичної виплати решти компенсації за неотримане речове майно шляхом множення середньоденного грошового забезпечення на кількість днів затримки виплати.

В підготовчому засіданні представник відповідача вказав на необхідність закрити провадження, оскільки справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства. Представник позивача заперечив щодо закриття провадження.

Заслухавши представників сторін, суд дійшов наступного висновку.
Право на доступ до суду реалізується на підставах і в порядку, встановлених законом. Кожний із процесуальних кодексів встановлює обмеження щодо кола питань, які можуть бути вирішені в межах відповідних судових процедур. Зазначені обмеження спрямовані на дотримання оптимального балансу між правом людини на судовий захист і принципами юридичної визначеності, ефективності й оперативності судового процесу.
Критеріями відмежування справ цивільної юрисдикції від інших є, по-перше, наявність спору щодо захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів у будь-яких правовідносинах, крім випадків, коли такий спір вирішується за правилами іншого судочинства, а, по-друге, спеціальний суб`єктний склад цього спору, в якому однією зі сторін є, як правило, фізична особа-учасник приватноправових відносин.
Отже, у порядку цивільного судочинства за загальним правилом відповідно до положень ст..ст.4,19 можуть розглядатися будь-які справи, в яких хоча б одна зі сторін, як правило, є фізичною особою, якщо їх вирішення не віднесено до інших видів судочинства.
Відповідно до положень ст..ст.2, 19 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права.
Юрисдикція адміністративних судів поширюється на правовідносини, що виникають у зв`язку зі здійсненням суб`єктом владних повноважень владних управлінських функцій (ст.. 4 КАС України).
Отже, до справ адміністративної юрисдикції віднесені публічно-правові спори, ознакою яких є не лише спеціальний суб`єктний склад, але і їх виникнення з приводу виконання чи невиконання суб`єктом владних повноважень владних управлінських функцій.
Отже, пунктом 17 частини першої ст.4 Кодексу адміністративного судочинства України прямо передбачено, що військова служба є публічною службою. Вимоги позивача зокрема щодо стягнення суми невиплаченої грошової компенсації на неотримане речове майно за час проходження військової служби та похідні вимоги свідчать про те, що спір у даній справі фактично виник між особою, яка проходила військову службу, та суб`єктом владних повноважень, а отже, є публічно-правовим, який належить розглядати за правилами адміністративного, а не цивільного судочинства, у зв`язку з чим на підставі п.1 ч.1 ст.255 ЦПК України, провадження у даній справі слід закрити.

Керуючись ст. 255 ЦПК України, суд,-

постановив:

Провадження у справі № 295/18559/19 за позовом ОСОБА_2 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання дій протиправними, стягнення невиплаченої компенсації за не отримане майно та середнього заробітку закрити.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Житомирського апеляційного суду через Богунський районний суд м. Житомира, протягом п`ятнадцяти днів, з дня її проголошення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги на ухвалу, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст 24.01.2020р.

Суддя О.М. Зосименко