Справа № 138/3703/18
Провадження №:2-п/138/5/20
УХВАЛА

Іменем України

22 червня 2020 року м. Могилів-Подільський

Могилів-Подільський міськрайонний суд Вінницької області в складі

головуючого, судді Цибульського О.Є.,

з участю: секретаря Спічко А.В.,

розглянувши в відкритому судовому засіданні в приміщенні Могилів-Подільського міськрайонного суду заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення ухваленого в цивільній справі за позовом Серебрійської сільської ради Могилів-Подільського району Вінницької області до ОСОБА_1 про зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

Заявник звернувся до Могилів-Подільського міськрайонного суду із заявою про перегляд вищевказаного заочного рішення, мотивуючи тим, що 02.02.2020 йому стало відомо, що 27.12.2019 судом ухвалене заочне рішення у вище вказаній цивільній справі, яке не було вчасно надіслане йому у встановлені законом строки, що порушено права на його оскарження. Зважаючи на те, що заявник проходив позапланове лікування у зв`язку із захворюванням, подати заяву у встановлений строк він не мав об`єктивної можливості. Щодо причин неявки в судове засідання 27.12.2019, заявник зазначає, що прибути для розгляду справи в суді на вказану дату він не міг через його незнання про дату і час слухання справи у суді, тобто він не був належним чином повідомлений. Як зазначено в заяві, суд взагалі не мав законних підстав для відкриття провадження у справі, так як всупереч вимогам ст. 175 ЦПК України, в позовній заяві не зазначено повне найменування юридичної особи, відсутня дата складення позову, не підтверджено повноважень представника юридичної особи для підписання позову та не вказано повну назву його посади. Заявник вважає, що судом ухвалене рішення як з порушенням зазначених норм процесуального права так і з порушенням норм матеріального права. Так суд вирішив задовольнити позовні вимоги та зобов`язав його демонтувати частину збудованого об`єкта. В той час вищевказані правовідносини не могли бути розглянуті в порядку цивільного судочинства, а підлягали розгляду в порядку адміністративного судочинства, оскільки сільська рада діяла як суб`єкт владних повноважень виносячи ряд владних рішень індивідуальної дії, застосовуючи адміністративні стягнення та складаючи акти за участі земельної комісії. Таким чином, твердження про порушення прав позивача не може бути обґрунтоване протиправними діями відповідача в порядку цивільного судочинства. Твердження позивача про самовільне зайняття земельної ділянки так само не може бути обґрунтоване діями відповідача, бо не відповідає вимогам чинного законодавства в частині встановлення того, які саме дії слід вважати самовільним зайняттям земельної ділянки та порушенням законних прав. Заявник вважає що позивачем було обрано невірний спосіб захисту його прав, вид судочинства та вказаний спосіб захисту є протизаконним.

Враховуючи викладене, заявник просить поновити пропущений строк на подання заяви про перегляд заочного рішення, та переглянути заочне рішення Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області від 27.12.2019, ухвалене в цивільній справі за позовом Серебрійської сільської ради Могилів-Подільського району Вінницької області до ОСОБА_1 про зобов`язання вчинити дії.

Заявник ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву, де просив розгляд справи провести у їхню відсутність, заяву про перегляд заочного рішення підтримує та просить задовольнити в повному обсязі

Представник заявника ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву, де просив розгляд справи провести у їхню відсутність, долучити до матеріалів справи письмові пояснення заявника, заяву про перегляд заочного рішення підтримує та просить задовольнити в повному обсязі.

Представник заінтересованої особи Серебрійської сільської ради Могилів-Подільського району Вінницької області в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву, де просив розгляд заяви про перегляд заочного рішення провести у його відсутність, заперечує проти скасування заочного рішення, просить залишити заяву без задоволення, в зв`язку з тим, що відповідачем не надано належних доказів та аргументів для скасування даного заочного рішення.

Дослідивши заяву про перегляд заочного рішення, та матеріали цивільної справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд приходить до висновку, що дану заяву слід залишити без задоволення з наступних підстав:

27.12.2019 Могилів-Подільським міськрайонним судом ухвалене заочне рішення в цивільній справі за позовом Серебрійської сільської ради Могилів-Подільського району Вінницької області до ОСОБА_1 про зобов`язання вчинити дії, яким позовні вимоги задоволено в повному обсязі, зокрема вирішено зобов`язати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , провести знесення самочинно збудованого об`єкта, а саме: огорожі по АДРЕСА_1 , з можливим подальшим її відтворенням (відбудовою) по історично визначених межах земельної ділянки даного домоволодіння після відведення даної ділянки забудовнику у відповідності до вимог законодавства (а.с.74-77).

Відповідно до ч. 1 ст.288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто у заяві про перегляд заочного рішення відповідач повинен навести обставини та докази, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання і неповідомлення їх суду, а також посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку. При цьому докази, на які відповідач посилається, мають бути достатніми та допустимими, а також мати істотне значення для справи, та можуть призвести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни.

Як вбачається з заяви про перегляд заочного рішення, заявник - відповідач у справі лише виклав свої заперечення стосовно позовних вимог та доказів наданих позивачем, а не надав суду належні та допустимі докази, які б мали істотне значення для справи.

Поважними причинами неявки можуть бути хвороба, тривале відрядження, інші обставини, що об`єктивно перешкоджають явці в судове засідання, які, безумовно, повинні бути підтверджені документально відповідними доказами (додаватись до заяви про перегляд заочного рішення).

Так, згідно наданої ОСОБА_1 виписки з медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого, він перебував на лікуванні з 18.02.2020 по 05.03.2020, тобто проходив лікування в той період, коли необхідно було подати заяву про перегляд заочного рішення.

Як вбачається з матеріалів справи, позовна заява надійшла до суду 29.12.2018, в справі відкрито спрощене позовне провадження ухвалою суду від 11.01.2019, та призначено судове засідання на 05.03.2019. Згідно рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, відповідач отримав судову повістку про виклик до суду 25.01.2019 за місцем реєстрації, разом з копією позовної заяви та доданих до неї документів (а.с.25), при цьому заочне рішення суду ухвалене 27.12.2019, тобто у відповідача було достатньо часу для подання до суду відзиву на позовну заяву, із зазначенням доказів та заперечень, подання необхідних клопотань та/або заяв.

При цьому, судовий розгляд справи відкладався неодноразово, оскільки судова повістка про виклик до суду надіслана за місцем реєстрації та за місцем знаходження нерухомого майна відповідача ОСОБА_1 поверталася з поштовою відміткою - «з інших причин», «за закінченням терміну зберігання», «не застаю», «не проживає». При цьому судом були вчинені всі необхідні дії для належного повідомлення відповідача про дату та час наступного судового засідання про що свідчить доповідна судового розпорядника від 26.12.2019, згідно якої за місцем реєстрації відповідач ОСОБА_1 не проживає, як повідомила його колишня дружина, а за місцем знаходження нерухомого майна відповідач був відсутній (а.с.67).

Як передбачено ст. 130 ЦПК України, у випадку відсутності в адресата офіційної електронної адреси судові повістки, адресовані фізичним особам, вручаються їм під розписку, а юридичним особам - відповідній службовій особі, яка розписується про одержання повістки.

Розписка про одержання судової повістки з поміткою про дату вручення в той самий день особами, які її вручали, повертається до суду.

Якщо особу, якій адресовано судову повістку, не виявлено в місці проживання, повістку під розписку вручають будь-кому з повнолітніх членів сім`ї, які проживають разом з нею. У такому випадку особа, якій адресовано повістку, вважається належним чином повідомленою про час, дату і місце судового засідання, вчинення іншої процесуальної дії.

У разі відсутності адресата (будь-кого з повнолітніх членів його сім`ї) особа, яка доставляє судову повістку, негайно повертає її до суду з поміткою про причини невручення.

Якщо місцеперебування відповідача невідоме, суд розглядає справу після надходження до суду відомостей щодо його виклику до суду в порядку, визначеному цим Кодексом.

Відповідно до ст. 131 ЦПК України, на учасників судового процесу покладено обов`язок повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) та про причини неявки в судове засідання, зокрема учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Якщо учасник судового процесу повідомляє суду номери телефонів і факсів, адресу електронної пошти або іншу аналогічну інформацію, він повинен поінформувати суд про їх зміну під час розгляду справи. Положення частини першої цієї статті застосовуються також у разі відсутності заяви про зміну номерів телефонів і факсів, адреси електронної пошти, які учасник судового процесу повідомив суду.

Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Частиною 1 та ч.2 п.1 п.2 ст.223 ЦПК України, передбачено що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав, зокрема: неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Згідно ч.3 ст. 223 ЦПК України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

Частиною 1 ст. 280 ЦПК України передбачено умови проведення заочного розгляду справи . Так, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов:

1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання;

2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин;

3) відповідач не подав відзив;

4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Як встановлено судом, на підставі ст.131 ЦПК України відповідач ОСОБА_1 вважається таким, що належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, однак не з`явився в судове засідання без поважних причин. При цьому ним не було подано заяв про розгляд справи у його відсутність чи про відкладення розгляду справи та не повідомлено суд про причини неявки, а позивач не заперечував проти заочного розгляду справи, а тому було ухвалено заочне рішення.

Вище вказане свідчить про те, що відповідачу достеменно було відомо про наявність у Могилів-Подільському міськрайонному суді даного позову, однак відповідачем не було подано відзив на позовну заяву, ухвала про відкриття провадження у справі в порядку цивільного судочинства в частині підсудності відповідачем не оскаржувалася.

Крім того, у заяві ОСОБА_1 відсутні посилання на достатні та допустимі докази, які мають істотне значення для вирішення справи, та можуть призвести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни.

Щодо твердження відповідача про порушення судом юрисдикційної підсудності, оскільки на його думку справа мала бути розглянута в порядку адміністративного судочинства а не цивільного, суд вважає за необхідне зазначити, що об`єкти самочинного будівництва належать до об`єктів цивільних прав.

З урахуванням норм частини першої статті 4 Цивільного процесуального кодексу України, частини першої статті 15 ЦК України правом звернення до суду за захистом наділені: особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів; органи і особи, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси.

Визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є суть (зміст, характер) спору. Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин.

Тобто до адміністративної юрисдикції відноситься справа, яка виникає зі спору в публічно-правових відносинах, що стосується цих відносин, коли один з його учасників - суб`єкт владних повноважень, здійснює владні управлінські функції, в цьому процесі або за його результатами владно впливає на фізичну чи юридичну особу в межах публічно-правових відносин.

Публічно-правовий спір має свою особливість суб`єктного складу участь суб`єкта владних повноважень є обов`язковою ознакою для того, щоб класифікувати спір як публічно-правовий. Однак сам по собі цей факт не дає підстав ототожнювати із публічно-правовим та відносити до справи адміністративної юрисдикції будь-який спір за участю суб`єкта владних повноважень.

Натомість визначальні ознаки приватноправових відносин - це юридична рівність та майнова самостійність їх учасників, наявність майнового чи немайнового, особистого інтересу суб`єкта. Спір буде мати приватноправовий характер, якщо він обумовлений порушенням або загрозою порушення приватного права чи інтересу, як правило, майнового, конкретного суб`єкта, що підлягає захисту в спосіб, передбачений законодавством для сфери приватноправових відносин, навіть і в тому випадку, якщо до порушення приватного права чи інтересу призвели управлінські дії суб`єктів владних повноважень.

З огляду на це, неправильним є поширення юрисдикції адміністративних судів на той чи інший спір тільки тому, що до суду звертається суб`єкт владних повноважень як позивач. Зазначене підтверджується також правилами статей 3, 15, 45 ЦПК України, які передбачають право органів державної влади, органів місцевого самоврядування звертатися до суду з заявами в порядку цивільного судочинства у випадках, установлених законом.

При вирішенні питання про розмежування компетенції судів щодо розгляду адміністративних і цивільних справ у кожній конкретній справі слід враховувати характер спірних правовідносин, із яких виник спір.

Враховуючи обставини та підстави позову Серебрійської сільської ради Могилів-Подільського району Вінницької області до ОСОБА_1 , суд вважає, що даний спір підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, оскільки цей спір не стосується захисту прав, свобод та інтересів у сфері публічно-правових відносин, а пов`язаний з вирішенням питання щодо речового права. А відтак його розгляд не належить до юрисдикції адміністративних судів.

На підставі вище викладеного, суд вважає, що заяву про перегляд заочного рішення слід залишити без задоволення.

Керуючись ст.89, 223, 258-261, 284-288, 353-355 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення ухваленого в цивільній справі за позовом Серебрійської сільської ради Могилів-Подільського району Вінницької області до ОСОБА_1 про зобов`язання вчинити дії, - залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України. Строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Вінницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи якому рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Згідно п.3 розділу ХII «Прикінцеві положення» ЦПК України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

Суддя: О.Є.ЦИБУЛЬСЬКИЙ