Справа № 682/3621/19
Провадження № 2-о/752/148/20
РІШЕННЯ

Іменем України

06.07.2020 року Голосіївський районний суд м. Києва

в складі головуючого судді Чередніченко Н.П.

присяжних - Гулак О.В., Ковальчук Н.А.,

за участю секретаря судового засідання Шевчук М.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: ОСОБА_2 про усиновлення повнолітньої особи, -

в с т а н о в и в:

в грудні 2019 року заявник ОСОБА_1 звернулася до Славутського міськрайонного суду Хмельницької області із заявою про усиновлення повнолітньої особи - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина Ісламської Республіки Пакістан.

В обґрунтування заяви зазначено, що заявниця має намір усиновити громадянина Ісламьскої Республіки Пакістан ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Різниця між ними у віці становить 30 років. Вона нормально матеріально забезпечена, має житловий будинок, постійно працює. Передумовою для усиновлення ОСОБА_2 є те, що вони, незважаючи на відсутність біологічного зв`язку, розуміють та поважають один одного, ОСОБА_2 відносить до заявниці, як до матері, та бажає бути усиновленим. Заявниця всіляко сприяє йому, як сину в отриманні освіти, створила належні умови для його проживання під час навчання в м. Києві. На час звернення з даною заявою до суду ОСОБА_2 є сиротою, та усиновлення є виключно встановленням родинного зв`язку між ними. З огляду на викладене, заявниця вимушена звернутись до суду з даною заявою.

Ухвалою судді Славутського міськрайонного суду Хмельницької області від 11.01.2020 року, заяву було передано за підсудністю до Голосіївського районного суду м. Києва.

04.02.2020 року справа надійшла до канцелярії Голосіївського районного суду м. Києва.

Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва від 06.02.2020 року, у справі було відкрито провадження та призначено справу до судового розгляду.

Заявник в судовому засіданні вимоги заяви підтримала, та просила її задовольнити з викладених в заяві підстав. Одночасно вказала, що вона має рідну доньку, однак, із ОСОБА_2 в них склались родинні стосунки та вона відносить до нього, як до сина, а тому бажає оформити своє материнство офіційно, усиновивши його.

Заінтересована особа в судовому засіданні просив заяву задовольнити. Не заперечував проти його усиновлення заявницею, оскільки, відносить до неї, як до матері.

Суд, вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріли справи, вважає, що в задоволенні заяви слід відмовити за наступних підстав.

Судом встановлено, що заявниця ОСОБА_1 народилась ІНФОРМАЦІЯ_2 в м. Маріуполь Донецької області та на даний час зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується копією паспорта.

Заінтересована особа ОСОБА_2 народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Ахтарабад Шеро Джанг район Пешавар Пакистан та на даний час зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 . Його батьком зазначено ОСОБА_3 , та матір`ю ОСОБА_4 .

Відповідно до копії свідоцтв про смерть, ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , а Сарвара ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Доказів на підтвердження фактичного місця проживання за адресою місця реєстрації заявниці матеріали справи не містять, як і не містять доказів на підтвердження нормальної матеріальної забезпеченості заявниці, належності їй житлового будинку та її постійної роботи.

Звертаючись з даною заявою до суду заявниця вказує на те, що вона сприяє ОСОБА_2 , як сину, в отриманні ним освіти на території України, та створює для нього належні умови для проживання, однак, доказів наведеним твердженням матеріали справи не містять, та стороною заявника суду надано не було.

Перевіряючи обґрунтованість вимог заяви, суд приймає до уваги те, що за положеннями ст. 207 СК України усиновленням є прийняття усиновлювачем у свою сім`ю особи на правах дочки чи сина.

Відповідно до ч. 2 ст. 208 СК України, у виняткових випадках суд може постановити рішення про усиновлення повнолітньої особи, яка не має матері, батька або була позбавлена їхнього піклування.

У цьому разі суд бере до уваги сімейний стан усиновлювача, зокрема, відсутність у нього своїх дітей, та інші обставини, що мають істотне значення.

В ході розгляду справи заявниця вказувала про те, що має рідну доньку, однак, остання, до участі в розгляді справи заявником залучена не була, та її відношення, як рідної доньки заявниці, до бажання рідної матері усиновити повнолітню особу, суду невідоме.

Крім того, відповідно до ст. 211 СК України, усиновлювачем дитини може бути дієздатна особа віком не молодша двадцяти одного року, за винятком, коли усиновлювач є родичем дитини.

Усиновлювачем може бути особа, що старша за дитину, яку вона бажає усиновити, не менш як на п`ятнадцять років. У разі усиновлення повнолітньої особи різниця у віці не може бути меншою, ніж вісімнадцять років.

Відповідно до ст. 224 СК України суд, постановляючи рішення про усиновлення повнолітньої особи, враховує мотиви, на підставі яких особи бажають усиновлення, можливість їхнього спільного проживання, їхній сімейний стан та стан здоров`я, а також інші обставини, що мають істотне значення.

Відповідно до п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.03.2007 року № 3 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про усиновлення і про позбавлення та поновлення батьківських прав», у зв`язку із включенням у СК правових норм про усиновлення повнолітньої особи необхідно брати до уваги, що така особа може бути усиновлена лише у виняткових випадках, зокрема, якщо вона є сиротою або була позбавлена батьківського піклування до досягнення повноліття. Враховуючи винятковий характер права на усиновлення повнолітньої особи, суди мають установлювати при розгляді справ цієї категорії додаткові обставини, зокрема, необхідність усиновлення і неможливість оформлення іншого правового зв`язку між особою, яку бажають усиновити, та особою, яка хоче це зробити (складення заповіту тощо).

При цьому, звернення до суду із заявою про усиновлення не повинно бути зумовлене бажанням досягти іншого правового наслідку, ніж юридичне оформлення родинного зв`язку (можливо, вже наявного фактично).

Слід також з`ясовувати наявність чи відсутність в усиновлювача своїх дітей. Закон не встановлює заборони на усиновлення повнолітньої особи тією, яка має власних дітей, протее, на цей факт необхідно зважати виходячи з обставин, що визначають можливість рідних дітей бути спадкоємцями.

У кожному конкретному випадку суд при вирішенні питання про усиновлення повнолітньої особи може врахувати й інші обставини.

В ході розгляду справи, окрім особистих пояснень заявника та заінтересованої особи, судом не встановлено, що заявниця взяла на себе батьківські обов`язки по відношенню до заінтересованої особи.

Відсутні докази на підтвердження того, що заявниця є дієздатною особою, має добрий стан здоров`я, є матеріально забезпеченою особою, та має у власності нерухомість.

Зважаючи на положення СК України, суд вважає, що стороною заявниці не доведено переконливими та достатніми доказами можливість та необхідність в усиновленні заінтересованої особи, а також, на думку суду, заявниця не розуміє всі правові аспекти усиновлення.

Крім того, стороною заявника не доведено здатність забезпечити повнолітній особі стабільні та гармонійні умови життя, матеріальну та моральну батьківську підтримку, а тому суд вважає, що наявні підстави, передбачені у сімейному законодавстві, які перешкоджають цьому усиновленню.

Враховуючи викладене, а також приймаючи до уваги те, що в ході розгляду справи стороною заявника не доведено достатніми та переконливими доказами необхідність та можливість усиновлення повнолітньої особи, суд вважає, що в задоволенні заяви слід відмовити.

В порядку ст. 141 ЦПК України, судовий збір слід залишити за заявницею по фактично понесеному.

Керуючись ст.ст. 207, 208, 211, 224 Сімейного кодексу України, ст. ст. 258, 259, 263-265, 268, 313, 314, 354 ЦПК України, суд -

вирішив:

в задоволенні заяви ОСОБА_1 , заінтересована особа: ОСОБА_2 про усиновлення повнолітньої особи, відмовити.

Судовий збір залишити за ОСОБА_1 по фактично понесеному.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до п. 15.5 розділу 15 XIII «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України рішення суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Голосіївський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Головуючий Н.П. Чередніченко

Присяжні О.В. Гулак

Н.А. Ковальчук