_________________________________________________________________________________________________________________________
Провадження № 2/947/453/20
УХВАЛА
24.06.2020 року суддя Київського районного суду м. Одеси Огренич І.В., розглянувши зустрічну позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Надєжда» про визнання права власності на земельну ділянку, подану по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ТОВ «Надежда», Державного реєстратора Комунального підприємства «Агенція реєстраційних послуг» Мельник Тетяни Іванівни, треті особи: приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Ярош Олена Миколаївна, ОСОБА_2 про визнання правочину нікчемним, скасування державної реєстрації права власності, -
Позивачка ОСОБА_1 звернулась до суду з позовною заявою до ТОВ «Надежда», Державного реєстратора Комунального підприємства «Агенція реєстраційних послуг» Мельник Т.І., треті особи: приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Ярош О.М., ОСОБА_2 про визнання правочину нікчемним, скасування державної реєстрації права власності.
19 лютого 2020 року відповідач Товариство з обмеженою відповідальністю «Надєжда» надав до суду зустрічну позовну заяву про визнання права власності на земельну ділянку. Ціна позову визначена в розмірі 400 560,49 гривень, судовий збір сплачено в розмірі 6008,40 гривень.
Згідно ст.194 ЦПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.
Зазначена зустрічна позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки надана з порушенням вимог ст.ст.175,177 ЦПК України, а саме: судовий збір за подання зустрічного позову до суду сплачений не в повному обсязі, відповідно до вимог Закону України «Про судовий збір».
Відповідно до п.2 ч.1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.
Згідно п. а ч.12 Постанови Пленуму Верховного Суду України №20 від 22.12.1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності», вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутності за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.
Однак, документів щодо оцінки спірного майна на момент пред`явлення позову до суду, або доказів дійсної вартості майна, на час звернення до суду з даним позовом, позивачем за зустрічним позовом не надано.
Так, відповідно до ч.1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Згідно ст. 4 Закону України «Про судовий збір» передбачені розміри ставок судового збору, так за подання юридичною особою позовної заяви майнового характеру, передбачена сплата судового збору у 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Також, з тексту зустрічної позовної заяви є незрозумілим хто є позивачем, відповідачем, третьою особою саме за зустрічним позовом, у зв`язку з чим відповідачу - Товариству з обмеженою відповідальністю «Надєжда», необхідно визначитись з колом осіб, які беруть участь у справі.
Крім того, згідно ст.95 ЦПК України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу.
Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.
Проте, в порушення положень ст.95 ЦПК України, копії документів, які додані до зустрічної позовної заяви, належним чином не засвідчені.
Відповідно до частини 1 та 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.
Додатково суд роз`яснює, що відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України у випадку повернення позовної заяви позивачу це не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.
Керуючись ст.ст.175,177, 185 ЦПК України, суддя,-
Зустрічну позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Надєжда», подану по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ТОВ «Надежда», Державного реєстратора Комунального підприємства «Агенція реєстраційних послуг» Мельник Тетяни Іванівни, треті особи: приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Ярош Олена Миколаївна, ОСОБА_2 про визнання правочину нікчемним, скасування державної реєстрації права власності, залишити без руху.
Надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.
Роз`яснити позивачу, що у разі виконання недоліків поданої заяви відповідно до ухвали суду у встановлений строк, заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. У разі не усунення недоліків поданої заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), процесуальні строки щодо залишення позовної заяви без руху продовжуються на строк дії такого карантину.

Суддя Огренич І. В.