УХВАЛА

"22" січня 2020 р. Київський районний суд м. Харкова у складі головуючого:

судді Чередник В.Є.,

за участю секретаря судового засідання Недосєкіної В.О.,

розглянувши у підготовчому судовому засіднанні в залі суду в м. Харкові цивільну справу № 953/20843/19 за позовною заявою ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ), ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 ) про визначення порядку користування квартирою, про вселення і усунення перешкод користування квартирою, -

ВСТАНОВИВ:

22.10.2019 р. позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , у якому просить встановити порядок користування квартирою АДРЕСА_3 , вселити його у вказану квартиру та зобов`язати відповідачів не чинити позивачу перешкоди в користуванні, володінні та розпорядженні належним йому майном.

Ухвалою суду від 28.10.2019 р. позовна заява прийнята до розгляду, відкрито загальне провадження по даній справі та призначено підготовче судове засідання.

В ході підготовчого судового розгляду, 26.11.2019 р., відповідачем ОСОБА_2 подано зустрічну позовну заяву до ОСОБА_1 , приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Варнікової Ксенії Вікторівни, ОСОБА_4 , третя особа ОСОБА_3 про визнання договору дарування частки квартири недійсним та зобов`язання вчинити дії, яка згідно протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду передана судді Чередник В.Є. для розгляду питання про об`єднання та ухвалою суду від 06.12.2019 р.прийнята до спільного розгляду з основним позовом.

Одночасно з поданням зустрічної позовної заяви до суду надійшла заява ОСОБА_2 про забезпечення зустрічного позову, яка відповідає вимогам ст. 151 ЦПК України, в якій позивач просить застосувати заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на ј частину квартири АДРЕСА_4 до набрання чинності рішення суду по справі та заборони будь-кому відносно цієї квартири реєстраційні дії. Крім того, просила заборонити ОСОБА_1 особисто, та будь-кому, хто може діяти в його інтересах до набрання чинності рішення по справі чинити дії направленні на вселення в ј частину квартири АДРЕСА_4 , а також розпоряжатися та користуватися нею, знаходитися в ній до набрання чинності рішення суду по справі. Також, просила заборонити Державному підприємству «Національні інформаційні системи» та його регіональним філіям здійснювати реєстраційні дії по реєстрації дій будь-яких реєстраторів, згідно яких пререходить право власності на ј частину квартири АДРЕСА_4 будь-якій іншій особі та реєструвати виконавчі написи нотаріусів на цю квартиру до набрання чинності рішення суду по даній чправі.

Суд, дослідивши матеріали справи зазначає наступне.

Згідно ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Частиною 3 статті 129 Конституції України визначено основні засади судочинства, однією з яких, згідно пункту 3 вказаної статті, є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод всі судові процедури повинні бути справедливими.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Забезпечення позову це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду в разі задоволенні позовних вимог.

Відповідно до ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до ст. 150 ЦПК України позов забезпечується, зокрема, накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Інститут забезпечення позову являє собою сукупність встановлених законом заходів, що вживаються судом за клопотанням осіб, які беруть участь у справі, якщо у них існують побоювання, що виконання ухваленого у справі рішення виявиться у майбутньому утрудненим чи неможливим.

Отже, умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може утруднити або унеможливити виконання рішення по суті позовних вимог.

Вирішуючи питання щодо доцільності забезпечення позову у спосіб, про який просить позивач по зустрічному позову, суд також враховує правову позицію Верховного Суду України.

В пункті 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 року №9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», роз`яснено про те, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

При цьому при вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не учасниками даного судового процесу.

Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, та інтересів сторін та інших учасників судового процесу.

Відповідно до ч.5,6 ст.153 ЦПК України залежно від обставин справи суд може забезпечити позов повністю або частково. Про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу.

Розглянувши заяву позивача по зустрічному позову про забезпечення позову і не вирішуючи питання про обґрунтованість позовних вимог по суті, враховуючи, що вказаний позивачем вид забезпечення позову у вигляді заборони реєстраціниїх дій відносно спірної квартири є співмірним із заявленими вимогами, не порушує права інших осіб, суд прийшов до висновку про необхідність задоволення заяви частково, оскільки інші види забезпечення позову виходять за межі зустрічних позовних вимог та не є співмірними з ними.

Згідно ч.1 ст.157 ЦПК України ухвала суду про забезпечення позову має відповідати вимогам до виконавчого документа, встановленим законом. Така ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження.

Керуючись ст. 12, 13, 81, 149-153, 157, 258, 260, 261, 263, 353 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_2 (РНКОПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_2 ) про забезпечення позову задовольнити частково.

Вжити заходи забезпечення зустрічного позову шляхом заборонити будь-яким особам у будь-який спосіб вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо відчуження (дарування, продажу застави та ін.) ј частини квартири АДРЕСА_4 до набрання чинності рішення суду по даній справі.

В іншій частині заяви ОСОБА_2 про забезпечення зустрічного позову- відмовити.

Копію ухвали направити на виконання та позивачу для відома.

Відповідно до ч.1 ст. 157 ЦПК ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський районний суд м. Харкова до Харківського апеляційного суду.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: https://court.gov.ua/fair/sud2018

Суддя Чередник В.Є.