Коростенський міськрайонний суд Житомирської області
Справа № 279/4445/20
Провадження № 2/279/1744/20
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.12.2020 року м. Коростень Житомирської області

Коростенський міськрайонний суд Житомирської області у складі судді Моголівця І.А., із секретарем Мишко В.В., розглянувши у підготовчому судовому засіданні цивільну справу №279/4445/20 за позовною заявою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

встановив:

14.09.2020 року позивач ОСОБА_1 звернулась в суд з позовом до ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

В обгрунтування позову позивач зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати - ОСОБА_4 , після смерті якої відкрилась спадщина у вигляді будинку АДРЕСА_1 . Після смерті ОСОБА_4 , спадкоємцями першої черги є позивачка та її брат, відповідач по справі - ОСОБА_3 . У встановлений законом шестимісячний строк позивачка не звернулася до нотаріальної контори для оформлення спадщини, оскільки не була обізнана в законодавстві та вважала себе такою, що прийняла спадщину. У зв`язку з цим позивачка пропустила шестимісячний строк звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини та вимушена звернутись до суду з позовом, в якому просила ухвалити рішення, яким визначити їй додатковий строк для подачі до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини за законом.

В підготовче судове засідання позивач не з`явився, повідомлений належним чином про дату, час та місце розгляду справи, однак його адвокат Дубенчук М.В. подав до суду заяву в якій позов підтримує, просив вимогу задовольнити та справу розглядати без участі позивача та його представника.

Відповідач в підготовче судове засідання не з`явився, однак подав суду заяву, в якій вимоги позовної заяви визнав та просив справу розглянути без його участі.

Відповідно до ч.3 ст.200 Цивільного процесуального кодексу України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Оскільки розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, тому відповідно до ч.2 ст.247 Цивільного процесуального кодексу України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи та проаналізувавши їх в сукупності, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_4 , що підтверджується даними свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , яке видане Коростенським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Житомирській області.

Ступінь родинних зв`язків між позивачем ОСОБА_1 , як спадкоємцем та спадкодавцем ОСОБА_4 , як донькою та матір`ю підтверджується даними свідоцтва про народження позивача серії НОМЕР_2 та довідкою №148/350 стосовно реєстрації шлюбу позивачкою.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини відповідно до ч.1 ст.1269 Цивільного кодексу України. Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто.

Статтею 1272 ЦК України визначені наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Пунктом 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 №7 "Про судову практику у справах про спадкування" роз`яснено, що суди, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, повинні досліджувати поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Суд визнає поважною причину пропуску строку для прийняття спадщини, на яку посилається позивач.

Оскільки позивачка пропустила строк прийняття спадщини з поважних причин, тому позов слід задовольнити і визначити позивачу додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини терміном у два місяці, з дня набрання рішенням суду законної сили. Зокрема, суд зазначає, що факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування.

Керуючись ст.ст. 247, 258, 259, 263-265, 268, 272 ЦПК України, ст.ст.1269, 1270, 1272 ЦК України, суд, -

ухвалив:

Позов ОСОБА_1 - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк, який достатній для подання нею до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті її матері ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном 2 (два) місяці, з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку в 30-денний строк, який обчислюється з дня складання повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, а в разі подання апеляційної скарги - після розгляду справи апеляційним судом, якщо рішення не було скасовано .

Сторони:

Позивач: ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 .

Відповідач: ОСОБА_3 , місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_4 .

Суддя Коростенського міськрайонного суду

Житомирської області Моголівець І.А.