Справа № 373/1553/20
УХВАЛА

Іменем України

11 грудня 2020 року Суддя Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області Рева О.І., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася з вказаним позовом до суду та просила:

1)зобов`язати ОСОБА_2 , що проживає по АДРЕСА_1 , усунути перешкоди у користуванні земельною ділянкою, яка належить їй на підставі договору купівлі-продажу від 28.11.2011 шляхом перенесення самочинно встановленої огорожі на попереднє його місце розташування;

2)зобов`язати ОСОБА_2 оформити у нотаріуса купівлю-продаж земельної ділянки, яка раніше передавалась ОСОБА_1 за розпискою площею 0,1га;

3)зобов`язати ОСОБА_2 повернути позивачу 17 дорожніх плит, які були ним протизаконно забрані;

4)зобов`язати ОСОБА_2 відновити понівечений ганок, який десять років стояв до того, як ОСОБА_3 його зруйнував, відновити світло, яке існувало на ганку та по покрити його профнастилом;

5)зобов`язати ОСОБА_2 замінити сайдинг в хаті позивача по АДРЕСА_1 , який ОСОБА_2 пробив цеглиною, коли бив позивача у неї у дворі, з підстав, що вона не відписує йому своє домоволодіння шляхом укладення договору дарування;

6)поправити фундамент сараю, який ОСОБА_2 відгородив собі коли переміщував огорожу;

7)відшкодувати матеріальну та моральну шкоду у розмірі 300000 гривень;

8)звільнити її від сплати судового збору за подачу даного позову.

Згідно частини 1 та 2 статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Зазначені вимоги процесуального закону були виконані.

Ухвалою від 27 листопада 2020 року судом було вказано на недоліки у позовній заяві і надано строк для їх усунення, який не може перевищувати сім днів з дня отримання позивачем ухвали про залишення заяви без руху.

Ухвалою суду від 04.12.2020 позивачу було продовжено строк для усунення недоліків до 12.12.2020.

07 грудня 2020 року позивач на виконання ухвали про залишення позову без руху надала заяву про виправлення зазначених недоліків, де уточнила свої позовні вимоги та просить:

1)зобов`язати ОСОБА_2 , що проживає по АДРЕСА_1 , усунути перешкоди у користуванні земельною ділянкою, яка належить їй на підставі договору купівлі-продажу від 28.11.2011 шляхом перенесення самочинно встановленої огорожі на попереднє його місце розташування: ворота, хвіртку, паркан;

2)зобов`язати ОСОБА_2 оформити у нотаріуса купівлю-продаж земельної ділянки, яка раніше передавалась ОСОБА_1 за розпискою площею 0,1га;

3)зобов`язати ОСОБА_2 відновити порізаний ганок, який вона побудувала 7 років назад, відновити світло, яке існувало на ганку та по покрити ганок профнастилом;

4)відшкодував матеріальну та моральну шкоду у розмірі 30000 гривень;

5)звільнити її від сплати судового збору за подачу даного позову.

Позивач не у повному обсязі виконала недоліки визначені в ухвалі суду від 27 листопада 2020 року, зокрема позовна заява не містить виклад обставин, що заявлені позовні вимоги пов`язані між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Додані до позову документи та їх копії для відповідачів відрізняються.

Також, позивач не додала до позовної заяви квитанцію про сплату судового збору, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, не виклала обставин та не зазначила можливих доказів того, що розмір судового збору, який вона має сплатити перевищує 5 відсотків розміру її річного доходу за попередній календарний рік, але в додатках до позовної заяви зазначена квитанція про сплату судового збору.

Таким чином, саме звернення особи до суду з позовною заявою не спричиняє безумовне відкриття провадження у справі. Суддя, відкриваючи провадження, перевіряє, зокрема, чи дотрималася особа, яка подала позовну заяву, порядку здійснення права на звернення до суду. Процесуальним наслідком недотримання позивачем умов реалізації права на звернення до цього суду з позовною заявою є залишення її без руху або її повернення в разі не усунення недоліків.

З огляду на викладене суддя може вирішити питання про відкриття, повернення чи відмову у відкритті провадження по справі, яка не була належним чином оформлена та містила недоліки, лише після їх усунення. При цьому у ЦПК України відсутні винятки з указаного порядку.

Таким чином, можна зробити висновок, що суд, так і особа, яка подала позовну заяву, наділена низкою процесуальних прав та обов`язків. Зокрема, в разі подання особою позовної заяви оформленої з порушенням вимог статей 175 і 177 ЦПК України, або без сплати судового збору за подання такої позовної заяви суддя постановляє ухвалу про залишення позову без руху із зазначенням його недоліків.

Також слід зазначити, що практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. У зв`язку з наведеним, залишення позову без руху з підстав, передбачених законом (невідповідність позовної заяви вимогам щодо її змісту, несплата судового збору тощо) не є порушенням права на справедливий судовий захист. Разом з тим, Європейський суд зазначає, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним.

Таким чином, існують невиправлені недоліки, на які вказав суд, які перешкоджають відкриттю провадження, а тому за правилами, що викладені в ч. 3 ст. 185 ЦПК України, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачу.

На підставі вищевикладеного, керуючись ч. 3 ст. 185, ст.261 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою, повернути позивачу разом із усіма доданими документами.

Ухвала суду може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Відповідно до пункту 15.5 Перехідних положень ЦПК України (03.10.2017) до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи до Київського апеляційного суду через Переяслав-Хмельницький міськрайонний суд, а матеріали справи витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Суддя: О. І. Рева