ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
____________________________________________________________________________________
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 січня 2020 року Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі

головуючого судді Соловей Г.В.,

з участю секретаря Момот Л.С.,

розглянув у відкритому судовому засіданні в м.Фастів Київської області клопотання ОСОБА_1 про зняття арешту з майна, -

ВСТАНОВИВ:

20.01.2020 року заявник ОСОБА_1 звернувся до суду з клопотанням про зняття арешту з майна, посилаючись на те, що за клопотанням ОСОБА_2 , ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 05.06.2008 року накладено арешт на земельну ділянку за адресою: АДРЕСА_1 . У 2018 році, ОСОБА_2 помер. Заявник є спадкоємцем (внуком) ОСОБА_2 та займається оформленням спадщини, в тому числі і вказаної земельної ділянки. При зверненні до нотаріуса з метою оформлення права власності на земельну ділянку, отримав відмову у звязку з тим, що на земельну ділянку накладено арешт. Рішенням Фастівського міськрайонного суду від 06.12.2012 року позов ОСОБА_2 було задоволено частково, а земельну ділянку поділено. Рішення набрало законної сили та було виконано, а тому на даний час відпала необхідність в забезпеченні позову та відсутні порушені чи оспорювані права або інтереси позивача ОСОБА_2 .

Обтяження земельної ділянки порушує його права в оформленні спадщини, що і стало підставою для звернення до суду.

В судове засідання заявник ОСОБА_1 не з`явився, просив клопотання про зняття арешту з майна розглянути в його відсутність.

В судове засідання ОСОБА_3 не з`явилася, про час і місце розгляду справи повідомлялася вчасно та належним чином, причини неявки суду не відомі.

Відповідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положення цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши наявні в матеріалах справи докази у їх сукупності, суд вважає встановленими наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

При розгляді справи судом встановлено, що ОСОБА_2 звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя, набутого під час перебування в зареєстрованому шлюбі.

В ході розгляду справи, за клопотанням позивача ОСОБА_2 , ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 05.06.2008 року накладено арешт на майно, що є спільною власністю подружжя ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , а саме: на земельну ділянку розміром 0,573 га та розташовані на ній старий і незавершений будівництвом новий будинки, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 .

Рішенням Фастівського міськрайонного суду Київської області від 06.12.2012 року, позовну заяву ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, набутого під час перебування в зареєстрованому шлюбі задоволено частково, зокрема поділено земельну ділянку площею 0,5730 га за адресою: АДРЕСА_1 між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 у натурі, виділено позивачу у власність земельну ділянку площею 0,2865 га для квартири АДРЕСА_2 , а відповідачу виділено у власність земельну ділянку площею 0,2865 га для квартири АДРЕСА_3 , відповідно до варіанту 2 розподілу земельної ділянки, визначеному судово-будівельною експертизою. В іншій частині позову відмовлено.

17.12.2012 року рішення набрало законної сили.

ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_2 помер, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 виданого 19.12.2018 року Шевченківським районним у місті Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану головного територіального управління юстиції у місті Києві, про що зроблено відповідний актовий запис № 388.

За життя ОСОБА_2 залишив заповіт складений 03.02.2016 року, посвідчений державним нотаріусом Першої київської державної нотаріальної контори Ревою І.М. та зареєстрований в реєстрі за №8-124. Даним заповітом померлий заповідав все своє майно своєму онуку ОСОБА_1 .

20.01.2020 року заявник ОСОБА_1 звернувся до суду з клопотанням про зняття арешту з майна, накладений ухвалою Фастівського міськрайонного суду від 05.06.2008 року, оскільки обтяження земельної ділянки арештом порушує його права в оформленні спадщини, після смерті ОСОБА_2 .

Відповідно до ч. 6 ст. 154 ЦПК України (в редакції, чинній на час винесення ухвали про забезпечення позову), якщо у задоволенні позову було відмовлено, провадження у справі закрито або заяву залишено без розгляду, вжиті заходи забезпечення позову застосовуються до набрання судовим рішенням законної сили. Проте суд може одночасно з ухваленням судового рішення або після цього постановити ухвалу про скасування заходів забезпечення позову.

Відповідно до пп. 9 п. 1 Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України прийнятого Законом України 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII, який набрав чинності 15.12.2017 року, справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Відповідно до п. 1-4 ст.158 ЦПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. Клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду.

За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала.

Відповідно до ч. 7 ст. 158 ЦПК України у разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом девяноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Відповідно до п.10 постанови Пленуму Верховного Суду України №9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. Зважаючи на це, суд при задоволенні позову не вправі скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування.

Вирішуючи питання щодо наявності підстав для зняття арешту з майна, суд враховує, що постановлене рішення по суті позову набрало законної сили, умови які були причиною для забезпечення позову (наявність спору) на теперішній час відсутні, у зв`язку з чим, суд приходить до висновку, що на теперішній час відсутні підстави для подальшого застосування заходів забезпечення позову, крім того наявність останніх перешкоджає заявнику ОСОБА_1 , реалізації в оформленні спадщини.

Керуючись ст.158 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_1 про зняття арешту з майна задовольнити.

Скасувати заходи забезпечення позову накладені ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 05.06.2008 року про забезпечення позову.

Зняти арешт з земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :01:001:0279, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 49.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Головуючий суддя Г.В. Соловей