Провадження № 2/712/84/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 січня 2020 року Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:

головуючого судді ПИРОЖЕНКО С.А.

при секретарі ТІТОВА О.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , треті особи: Служба у справах дітей Черкаської міської ради, Служба у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації про визначення способу участі у вихованні та спілкуванні з дитиною,

В С Т А Н О В И В:

Позивачі звернулися з позовом до відповідача про визначення способу участі у вихованні та спілкуванні з дитиною, посилаючись на те, що позивач ОСОБА_5 та відповідач ОСОБА_6 перебували у зареєстрованому шлюбі, який за рішенням Соснівського районного суду м. Черкаси від 17 лютого 2017 року було розірвано. Від даного шлюбу мають двох дітей: повнолітнього сина ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та малолітнього сина ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Після розлучення відповідач разом з дітьми залишила орендовану квартиру та переїхала жити в інше місце. Старший син ОСОБА_7 через два тижні повернувся до позивача ОСОБА_5 і проживав з ним до вступу в університет, а малолітній ОСОБА_8 залишився жити з відповідачем. Батько дитини в добровільно сплачує аліменти на його утримання. Спочатку відповідач надавала можливість спілкуватися з сином та брати участь у його вихованні та утриманні, однак на даний час відповідач чинить перешкоди у спілкуванні з дитиною та створює конфлікти щодо участі позивачів у його вихованні, позивачі повністю позбавлені можливості бачитися з ОСОБА_8 . Вважають, що наразі поведінка відповідача порушує їхні законні права та інтереси щодо малолітнього ОСОБА_8 та суперечить інтересам дитини.

У зв`язку з цим просять визначити наступний порядок участі позивачів у вихованні та спілкуванні з малолітнім ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме: систематичні побачення з сином, без присутності відповідача, після занять або згідно графіку перебування дитини в дошкільному навчальному закладі, не менше ніж два рази протягом робочого тижня кожного вівторка та четверга з ночівлею дитини у батька; систематичні побачення з сином у вихідні дні кожного другого та четвертого тижня місяця з правом відвідувати бабусю та дідуся; позивачі матимуть право, незалежно від графіка, відвідувати культурні та інші заходи, в яких дитина прийматиме участь, а також ОСОБА_5 може супроводжувати сина на такі заходи та спілкуватися з дитиною в будь-який день тижня під час навчання в приміщенні дошкільного навчального закладу, де дитина навчається; щороку в період з травня по серпень 30 днів (або два періоди по 15 днів) батько проводитиме з сином час без супроводу відповідача, а також матиме право залишати сина у своїх батьків без своєї присутності та присутності відповідача.; кожного року на Новий Рік, день народження дитини, день народження батька дитини та ОСОБА_10 у ці дні або наступні після відповідної дати, батько дитини матиме право на побачення з дитиною терміном у декілька годин чи з ночівлею за погодженням з відповідачем; у разі відрядження позивача ОСОБА_5 , коли він зможе забрати сина до себе, він зобов`язується повідомити про це відповідача за 24 години до такого відрядження, а бабуся та дідусь матимуть право замість нього побачитися з дитиною або взяти її до себе.

А також просили зобов`язати відповідача не чинити перешкоди у спілкуванні та побаченнях з дитиною згідно вказаного графіку та не змінювати даний графік, окрім випадків, коли дитина захворіла.

Ухвалою від 18 січня 2019 року відкрито провадження по справі, а справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою від 26 квітня 2019 року до участі в справі в якості третьої особи залучено Службу у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації.

В подальшому позивачі позовні вимоги уточнили та просили встановити графік зустрічей позивачів з дитиною згідно висновку Служби у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації від 13 листопада 2019 року, а саме: батьку ОСОБА_5 кожного вівторка та четверга з 17.00 год. До 20.00 год.; першої та третьої п`ятниці з 17.00 год. до 16.00 год. неділі кожного місяця; 15 днів літнього періоду; 7 днів зимового періоду; для баби ОСОБА_11 та діда ОСОБА_12 10 днів літнього періоду.

Ухвалою від 27 листопада 2019 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

Позивачі до судового засідання не з`явилися, подали до суду заяви про розгляд справи у їх відсутність та відсутність представника позивача ОСОБА_5 , уточнені позовні вимоги підтримали, просили їх задовольнити, а також просили стягнути з відповідача на їх користь витрати по сплаті судового збору та витрати на професійну правничу допомогу в сумі 13 000 грн.

Представник відповідача до судового засідання не з`явилася, подала до суду заяву про розгляд справи у її відсутність, уточнені позовні вимоги щодо графіку зустрічей позивачів з дитиною визнала та не заперечувала проти їх задоволення. У стягненні витрат на правову допомогу просила відмовити, оскільки заявлена сума не підтверджена відповідними чеками і не наведено належного обґрунтування.

Представник третьої особи Служби у справах дітей Черкаської міської ради до судового засідання не з`явився, причини неявки суду не відомі, про розгляд справи був повідомлений належним чином.

Представник третьої особи Служби у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації до судового засідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутність.

У зв`язку з неявкою сторін фіксація технічними засобами відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України не здійснювалася.

Дослідивши матеріали справи в межах заявлених позовних вимог та на підставі наявних у ній доказів, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини, які регулюються нормами сімейного законодавства.

В судовому засіданні встановлено, що позивач ОСОБА_5 та відповідач ОСОБА_6 перебували у зареєстрованому шлюбі. Рішенням Соснівського районного суду м. Черкаси від 17 лютого 2017 року шлюб було розірвано. Від даного шлюбу мають двох дітей: повнолітнього сина ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та малолітнього сина ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Малолітній син ОСОБА_8 на даний час проживає разом з матір`ю за адресою: АДРЕСА_1 .

З висновку Служби у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації від 13 листопада 2019 року вбачається, що за місцем проживання батька, матері та дитини, Службою проведено обстеження житлово-побутових умов та складено акти, згідно яких, умови для виховання, розвитку та проживання дитини відповідають вимогам. У баби та діда Службою також було проведено обстеження житлово-побутових умов та складено акт, згідно якого умови для виховання, розвитку та проживання дитини відповідають вимогам. Мати дитини зазначила, що дитина кожного вечора виконує заняття з математики, української та англійської мови, також відвідує логопеда та у суботу і неділю відвідує гурток з футболу, про що надала відповідні документи. Мати дитини повідомила, що вона не створює перешкод у спілкуванні з дитиною та неодноразово надає дитину батьку з ночівлями.

З урахуванням інтересів дитини Службою визначено за доцільне встановити наступний графік зустрічей батька, ОСОБА_5 з малолітнім сином ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , а саме: кожного вівторка та четверга з 17.00 год. До 20.00 год.; першої та третьої п`ятниці з 17.00 год. до 16.00 год. неділі кожного місяця; 15 днів літнього періоду; 7 днів зимового періоду; для баби ОСОБА_11 та діда ОСОБА_12 10 днів літнього періоду.

Відповідно до ст. 141 СК України мати та батько мають рівні права та обов`язки по відношенню до дитини, незалежно від того, чи перебувають вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини.

У відповідності до ст. 153 Сімейного Кодексу України мати, батько та дитина мають право на безперешкодне спілкування між собою.

Відповідно до ст. 157 СК України, той з батьків, що проживає окремо від дитини, зобов`язаний приймати участь в її вихованні та має право на особисте спілкування з нею. Крім того, той із батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати тому з батьків, хто проживає окремо, спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини.

Також відповідно до ст. ст.11,15 Закону України «Про охорону дитинства» кожна дитина має право на проживання в сім`ї разом з батьками або в сім`ї одного з них та на піклування батьків. Батько і мати мають рівні права та обов`язки щодо своїх дітей. Предметом основної турботи та основним обов`язком батьків є забезпечення інтересів своєї дитини. Дитина, яка проживає окремо від батьків або одного з них, має право на підтримання з ними регулярних особистих стосунків і прямих контактів. Батьки, які проживають окремо від дитини, зобов`язані брати участь у її вихованні і мають право спілкуватися з нею, якщо судом визнано, що таке спілкування не перешкоджатиме нормальному вихованню дитини.

Відповідно до ст. 257 СК України баба, дід, прабаба, прадід, мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення.

При цьому, згідно ст. 263 СК України, спір щодо участі баби діда, прабаби, прадіда, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до ст. 159 СК України.

Відповідно до ч.2 ст. 159 СК України, суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування.

В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи.

Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров`я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами.

Таким чином, діюче сімейне законодавство України встановлює право баби та діда на спілкування з внуками та приймання участі у їх вихованні, батьки не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, своїх прав щодо виховання онуків.

В частинах ч.4, 5, 6 ст.19 СК України встановлено, що при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, обов`язковою є участь органу опіки та піклування. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи. Суд може не погодитися з висновком органу опіки та піклування, якщо він є недостатньо обґрунтованим, суперечить інтересам дитини.

В судовому засіданні встановлено, що спілкування позивачів з дитиною не буде перешкоджати її нормальному розвитку. Суд вважає, що між тим з батьків, хто проживає окремо, і дитиною повинен існувати постійний, систематичний контакт. Таке спілкування буде сприяти повноцінному вихованню дитини, її розвитку, оскільки спілкування дитини з батьками, а батьків - з своїми дітьми - служить задоволенню життєво важливих потреб дитини. Крім того, дитина для повного і гармонійного розвитку її особистості потребує любові і розуміння. Вона має, коли це можливо, рости під опікою і відповідальністю обох батьків, що забезпечить її виховання в атмосфері любові і моральної та матеріальної забезпеченості.

Отже, суд вважає, що безпосередня участь батька у вихованні сина, регулярне спілкування між ними не лише забезпечить виконання батьківських прав позивача, а насамперед буде повністю відповідати інтересам дитини. Так само, і участь баби та діда у спілкуванні з онуком не суперечитиме інтересам дитини.

Таким чином, з урахуванням того, що сторони дійшли згоди щодо визначення графіку спілкування з дитиною, враховуючи вік та інтереси дитини, суд погоджується з висновком Служби у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації від 13 листопада 2019 року, оскільки він є достатньо обґрунтованим та не суперечить інтересам дитини.

У зв`язку з цим суд вважає уточнені позовні вимоги задовольнити та визначити наступні способи участі батька ОСОБА_5 у вихованні сина ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , а саме: кожного вівторка та четверга з 17.00 год. до 20.00 год.; першої та третьої п`ятниці з 17.00 год. до 16.00 год. неділі кожного місяця; 15 днів літнього періоду; 7 днів зимового періоду; та для баби ОСОБА_11 та діда ОСОБА_12 10 днів літнього періоду.

Рекомендувати батькам попереджати один одного про свої дії щодо дитини, узгоджувати їх з урахуванням режиму дня, харчування, стану здоров`я та інтересів дитини.

Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

У зв`язку, з тим, що позовні вимоги були уточнені та позовні вимоги ґрунтувалася лише на одній вимозі немайнового характеру - встановленні графіку зустрічей з дитиною, то до стягнення з відповідача на користь позивачів підлягають понесені ними витрати по сплаті судового збору в сумі 704 грн. 80 коп., як за одну позовну вимогу, яка задоволена судом.

Щодо вимоги про стягнення витрат на професійну правничу допомогу, суд зазначає наступне.

Відповідно до частин 1 та 3 статті 133 та частин 1 - 3 ст.137 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу. Витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Частини 1-3 статті 134 ЦПК України визначають, що разом з першою заявою по суті спору кожна сторона подає до суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи. У разі неподання стороною попереднього розрахунку суми судових витрат суд може відмовити їй у відшкодуванні відповідних судових витрат, за винятком суми сплаченого нею судового збору. Попередній розрахунок розміру судових витрат не обмежує сторону у доведенні іншої фактичної суми судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами за результатами розгляду справи.

Згідно з ч.8 ст.141 ЦПК України, розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду.

До складу витрат на правничу допомогу включаються: гонорар адвоката за представництво в суді; інша правнича допомога, пов`язана з підготовкою справи до розгляду; допомога, пов`язана зі збором доказів; вартість послуг помічника адвоката; інша правнича допомога, пов`язана зі справою.

Витрати на правничу допомогу визначаються сукупністю таких документів: договором про надання правничої допомоги та відповідними доказами щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу учасник справи має подати (окрім договору про надання правничої допомоги) детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом (для визначення розміру гонорару, що сплачений або підлягає сплаті) та опис здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Розмір витрат має бути співмірним зі складністю справи та виконаних адвокатом (професійна правнича допомога) робіт; часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт; обсягом наданих адвокатом послуг; ціною позову та значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи та репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог співмірності, за клопотанням іншої сторони, суд може зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.

Разом з цим, Договір про надання правової допомоги - домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору (ст.1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).

Отже, на підтвердження понесених витрат на професійну правничу допомогу та їх відшкодування за рахунок опонента в судовому процесі сторонам необхідно надати суду такі докази: 1) договір про надання правничої допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг тощо); 2) документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правничої допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження тощо); 3) докази щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт(акти наданих послуг, акти виконаних робіт та ін.); 4) інші документи, що підтверджують обсяг, вартість наданих послуг або витрати адвоката, необхідні для надання правничої допомоги.

Згідно матеріалів справи на підтвердження понесених витрат на професійну допомогу представником позивача ОСОБА_5 надано: витяг з договору про надання правової допомоги від 15 листопада 2018 року, Акти приймання-передачі наданих юридичних послуг від 27 грудня 2019 року та від 29 грудня 2019 року. Згідно цих Актів розмір витрат на професійну правничу допомогу склав 13 000 грн.

Разом з тим, документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правничої допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки та ін.), які б засвідчували факт того, що позивачем ОСОБА_5 дійсно понесені витрати на правничу допомогу, матеріали справи не містять. Копія наданого позивачем витягу з договору та актів приймання-передачі юридичних послуг, не є доказом таких витрат.

Таким чином, суд вважає за необхідне відмовити у задоволенні клопотання представника позивача про стягнення витрат пов`язаних із наданням правничої допомоги.

Керуючись ст.ст.12,13, 200, 206, 259,263-265,268 ЦПК України, ст.ст. 141, 158-159, 257 СК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов задоволити частково.

Встановити ОСОБА_13 спосіб участі у вихованні та спілкуванні з сином ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_2 : кожного вівторка та четверга з 17.00 год. до 20.00 год.; першої та третьої п`ятниці з 17.00 год. до 16.00 год. неділі кожного місяця; 15 днів літнього періоду; 7 днів зимового періоду.

Встановити ОСОБА_15 та ОСОБА_16 спосіб участі у вихованні та спілкуванні з онуком ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_2 : 10 днів літнього періоду.

Рекомендувати батькам попереджати один одного про свої дії щодо дитини, узгоджувати їх з урахуванням режиму дня, харчування, стану здоров`я та інтересів дитини.

Стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 витрати по сплаті судового збору в сумі 704 грн. 80 коп.

В решті позову відмовити.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Черкаського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

ГОЛОВУЮЧИЙ: