Справа № 635/6244/18
Провадження № 2/635/1099/2020
УХВАЛА

ІМЕНЕМУКРАЇНИ

14 грудня 2020 року смт Покотилівка

Харківський районний суд Харківської області у складі

головуючої судді Назаренко О.В.,

за участі секретаря судового засідання Цимбаліста О.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Височанської селищної ради Харківського району Харківської області, ОСОБА_2 , про визнання права власності на 62/100 частини житлового будинку з надвірними будівлями в порядку набувальної давності,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 пред`явила до суду позов шляхом подання позовної заяви до Височанської селищної ради Харківського району Харківської області, ОСОБА_2 , про визнання права власності на 62/100 частини житлового будинку з надвірними будівлями в порядку набувальної давності.

Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 20 грудня 2018 року позов ОСОБА_1 до Височанської селищної ради Харківського району Харківської області, ОСОБА_2 , про визнання права власності на 62/100 частини житлового будинку з надвірними будівлями в порядку набувальної давності, прийнято до розгляду та відкрито провадження в цивільній справі за правилами загального позовного провадження.

16 жовтня 2019 року за наслідками повторного автоматизованого розподілу справ автоматизованої системи документообігу, який був проведено згідно розпорядження керівника апарату Харківського районного суду Харківської області № 01-02/92 від 16.10.2019 у зв`язку з розглядом Вищою радою правосуддя 19.09.2019 заяви про звільнення судді Харківського районного суду Харківської області ОСОБА_3 та відповідно до наказу голови Харківського районного суду Харківської області від 23.09.2019 № 05-05/119 «Про відрахування судді Харківського районного суду Харківської області ОСОБА_3 », зазначена справа передана в провадження судді Харківського районного суду Харківської області Назаренко О.В.

Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 17 серпня 2020 року закрито підготовче провадження та призначено цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Височанської селищної ради Харківського району Харківської області, ОСОБА_2 , про визнання права власності на 62/100 частини житлового будинку з надвірними будівлями в порядку набувальної давності до судового розгляду.

У судове засідання позивач не з`явилася, про день, час та місце слухання справи повідомлена належним чином, що підтверджується розпискою, яка мається в матеріалах справи.

Представник позивача у судове засідання не з`явилася, через канцелярію суду надійшла зава про перенесення слухання справи на іншу дату у зв`язку з Постановою Кабінету Міністрів України №641 від 22 липня 2020 року та Постановою Кабінету міністрів України №1100 від 11 листопада 2020 року «Про внесення змін в Постанову Кабінету Міністрів України №641 від 22 липня 2020 року».

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, в справі є заява про розгляд справи у відсутність представника Височанської селищної ради Харківського району Харківської області.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не зявився, про день, час та місце слухання повідомлений. Причину неявки суду не повідомив.

Враховуючи, що в судове засідання не з`явились всі учасники справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

14 грудня 2020 року ч. ч. 1, 4 ст. 268 ЦПК України вступна і резолютивна частини ухвали підписані без проголошення.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 43 ЦПК України особи, які беруть участь у справі, зобов`язані, зокрема, сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи та виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Частиною 3 ст. 131 ЦПК України передбачено, що у разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Частинами першою, другою, п`ятою статті 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; 5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення.

Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляду справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до пункту 3 частин 1 статті 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Неявка у судове засідання це відсутність особи в залі судового засідання під час розгляду справи, незалежно від причин, або залишення зали судового засідання.

Законодавець передбачив право осіб, які беруть участь у справі, брати участь у судових засіданнях, а також гарантії реалізації цього права. Це право витікає з вимог таких принципів цивільного судочинства, як змагальність, диспозитивність, процесуальна рівноправність сторін, демократизм, законність тощо.

Так, з матеріалів справи вбачається, що вищезазначена цивільна справа тривалий час перебуває в провадженні суду.

З матеріалів справи вбачається, що неодноразово в призначені судові засідання позивач та її представник не з`явилися, про дату, час і місце судового засідання повідомлені належним чином.

Представником позивача неодноразово направляються суду заяви про відкладення розгляду справи, з посиланням на Постанови Кабінету міністрів України «Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2. При цьому позивач у судові засідання не з`являється.

При цьому відповідно до ст. 212 ЦПК України учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою. Учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи.

Такої заяви суду не подано.

Системний аналіз наведених вище норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Таким чином, відсутність інтересу позивача у вчасному розгляді справи свідчить про його небажання захищати свої права.

Законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду.

Верховний суд наголошує, що зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його незалежно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь у судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Встановивши, що позивач та її представник, бувши належним чином повідомленими про дату, час та місце розгляду справи, повторно не з`явилися в судове засідання місцевого суду, і від них не надходило заяв про розгляд справи за їх відсутності, суд вважає, що позов ОСОБА_1 до Височанської селищної ради Харківського району Харківської області, ОСОБА_2 , про визнання права власності на 62/100 частини житлового будинку з надвірними будівлями в порядку набувальної давності підлягає залишенню без розгляду на підставі пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 247, 223, 257, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

позов ОСОБА_1 - залишити без розгляду.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга протягом 15 днів з моменту її проголошення безпосередньо до Харківського апеляційного суду або через Харківський районний суд Харківської області.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, апеляційні касаційні скарги подаються учасниками справи безпосередньо до Харківського апеляційного суду або через Харківський районний суд Харківської області.

Повний текст ухвали складено 16 грудня 2020 року.

Суддя О.В.Назаренко