Справа № 279/3042/20
УХВАЛА

іменем України

03 липня 2020 року м. Коростень Житомирської області

Суддя Коростенського міськрайонного суду Житомирської області Моголівець І.А., розглядаючи заяву Акціонерного товариства "Українська залізниця" в особі філії "Центр будівельно-монтажних робіт та експлуатації будівель і споруд" до ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення заборгованості по орендній платі, -

В С Т А Н О В И В :

02 липня 2020 року Акціонерне товариство "Українська залізниця" в особі філії "Центр будівельно-монтажних робіт та експлуатації будівель і споруд" звернулося до суду із заявою про видачу судового наказу про стягнення заборгованості по орендній платііз ОСОБА_1 .

Відповідно до ст.163 ч.3 ЦПК України - До заяви про видачу судового наказу додаються:

1) документ, що підтверджує сплату судового збору;

2) документ, що підтверджує повноваження представника, якщо заява підписана представником заявника;

3) копія договору, укладеного в письмовій (в тому числі електронній) формі, за яким пред`явлено вимоги про стягнення грошової заборгованості;

4) інші документи або їх копії, що підтверджують обставини, якими заявник обґрунтовує свої вимоги."

Подана заява не відповідає вимогам ст.163 ЦПК України, зокрема до заяви про видачу судового наказу не долучено договору про надання послуг з оренди житлового приміщення між АТ "Українська залізниця" в особі філії "Центр будівельно-монтажних робіт та експлуатації будівель і споруд" та ОСОБА_1 .

Відповідно до ст.165 ч.1 ЦПК України суддя відмовляє у видачі судового наказу, якщо заява подана з порушенням вимог ст.163 цього Кодексу (п.3 ч.3).

Крім того, за нормами ст.165 ч.1 п.5 ЦПК України, суддя також відмовляє у видачі судового наказу, якщо з моменту виникнення права вимоги пройшов строк, який перевищує позовну давність, встановлену законом для такої вимоги, тобто більше ніж три роки.

Згідно з п.9 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 23 грудня 2011 року №14 "Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження", наявність спору про право можна встановити відсутністю документів, що підтверджують наявність суб`єктивного права у заявника; документів, що підтверджують порушення суб`єктивного права або документів, що підтверджують виникнення права вимоги, а також, якщо із доданих документів вбачається пропуск позовної давності.

Як вбачається із заяви про видачу судового наказу, заявник просить стягнути заборгованість, яка утворилася за період більший ніж три роки до дати звернення до суду з заявою про видачу судового наказу (просить стягнути борг починаючи з травня 2017 року).

Згідно зі ст.256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Статтею 257 ЦК України, загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. Таким чином заявник звернувся з вимогою про стягнення заборгованості за період поза межами позовної давності.

Положенням ст.267 ч.3 ЦК України вбачається, що позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до ухвалення ним рішення.

Застосування строку позовної давності вирішується в судовому засіданні за клопотанням сторони у справі, тому при видачі судового наказу буде порушено право боржника щодо застосування позовної давності. Договір про збільшення позовної давності у письмовій формі з боржником не укладався, тому із заяви і поданих документів вбачається спір про право.

При вирішенні питання про стягнення вказаної заборгованості з боржника в порядку наказного провадження, він буде позбавлений можливості звернутися до суду з відповідною заявою про застосування строків позовної давності, чим можуть бути обмежені його права.

За таких обставин, суд дійшов до висновку, що у видачі судового наказу слід відмовити, роз`яснивши заявнику його право на звернення з вказаними у заяві вимогами в порядку позовного провадження з додержанням загальних правил щодо пред`явлення позову.

Відповідно до ст.164 ч.2 ЦПК України, у разі відмови у видачі судового наказу внесена сума судового збору стягувачу не повертається. У разі пред`явлення стягувачем позову до боржника у порядку позовного провадження, сума судового збору, сплаченого за подання заяви про видачу судового наказу, зараховується до суми судового збору, встановленої за подання позовної заяви.

Керуючись ст.ст.163-166, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

У видачі судового наказу за заявою Акціонерного товариства "Українська залізниця" в особі філії "Центр будівельно-монтажних робіт та експлуатації будівель і споруд" до ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення заборгованості по орендній платі - відмовити.

Ухвала суду може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

У відповідності до пп. 15.5) п.п.15 п. 1 розділу ХШ Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Суддя Коростенського міськрайонного суду

Житомирської області І.А. Моголівець