Провадження № 2/185/1416/20
07 грудня 2020 року м.Павлоград
В провадженні Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» про відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок професійного захворювання та виробничої травми при виконанні трудових обов`язків.
В судовому засіданні представники відповідача підтримали заявлене клопотання про призначення судово-психіатричної експертизи з підстав зазначених в письмовому клопотанні, зазначили, що одним із доказів в справі є висновок експерта. Докази зі сторони позивача щодо наявності зміни психічного стану та те,чи звертався позивач до фахових лікарів не надано. Тільки лікар може встановлювати діагноз щодо депресії та призначати лікування. Наявність факту моральної шкоди як певний психічний стан особи повинна бути встановлена.
Представник позивача в судовому засіданні заперечувала щодо призначення експертизи з підстав зазначених в письмових запереченнях на клопотання.
Суд, вислухавши учасників процесу, вивчивши матеріали справи, приходить до наступного.
Відповідно до ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:
1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;
2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.
Згідно положення ст. 105 ЦПК України призначення експертизи судом є обов`язковим у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами. Призначення експертизи судом є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити:
1) характер і ступінь ушкодження здоров`я;
2) психічний стан особи;
3) вік особи, якщо про це немає відповідних документів і неможливо їх одержати.
Відповідно до п. 3 Постанови Пленуму ВСУ "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" № 4 від 31.03.1995 зазначено, що під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв`язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків. Під немайновою шкодою, заподіяною юридичній особі, слід розуміти втрати немайнового характеру, що настали у зв`язку з приниженням її ділової репутації, посяганням на фірмове найменування, товарний знак, виробничу марку, розголошенням комерційної таємниці, а також вчиненням дій, спрямованих на зниження престижу чи підрив довіри до її діяльності. ( Пункт 3 доповнено абзацом третім згідно з Постановою Пленуму Верховного суду N 5 ( v0005700-01 ) від 25.05.2001 ) .
Посилання представників відповідача на обов`язкове встановлення лікарем-спеціалістом психічного стану особи, зміни в її психічному стані при доказуванні моральної шкоди в Постанові Пленуму ВСУ "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" № 4 від 31.03.1995 п. 4,5 - відсутні.
Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що заявлене представниками відповідача клопотання не знайшло свого обґрунтування в тій частині, що призначення судово-психіатричної експертизи стосовно позивача для з`ясування обставин у справі має значення, а також з урахуванням заявлених позивачем предмету, підстав і правового обґрунтування позову необхідно встановити саме психічний стан особи позивача, який на таку експертизу не погоджується, та не посилається як на підставу своїх вимог саме на наявність психічних розладів.
На підставі вищенаведеного, керуючись ст. 103-105, 260 ЦПК України, суд
П О С Т А Н О В И В:
Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили негайно з моменту її проголошення.

Ухвала знаходиться в Єдиному державному реєстрі судових рішень за веб-адресою: http://reyestr.court.gov.ua.

Суддя А. С. Зінченко