У Х В А Л А

02 грудня 2020 року

м. Київ

провадження №22-ц/824/14382/2020

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Мазурик О.Ф.,

розглянув апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діє ОСОБА_2 ,

на рішення Броварського міськрайонного суду Київської області

від 17 вересня 2019 року

у цивільній справі №361/4992/16-ц Броварського міськрайонного суду Київської області

за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційний банк "ПриватБанк"

до ОСОБА_1

про стягнення заборгованості,

В С Т А Н О В И В:

В серпні 2016 року позивач - Публічне акціонерне товариство Комерційний банк "ПриватБанк" звернувся до Броварського міськрайонного суду Київської області з вищевказаним позовом.

Рішенням Броварського міськрайонного суду Київської областівід 17 вересня 2019 року позов задоволено у повному обсязі.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду, відповідач, діючи через свого представника ОСОБА_2 , 27 жовтня 2020 року звернувся до суду з апеляційною скаргою разом з клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Як на підставу поновлення строку на апеляційне оскарження відповідач посилався на те, що про судове засідання - 17.09.2019, в якому ухвалено оскаржуване рішення, він не знав, а також в засіданні не був присутній його представник. Копія рішення не надсилалася судом та про рішення стало відомо лише 12.10.2020. Вважав, що дані обставини є поважними причинами пропуску строку на апеляційне оскарження, а відтак наявні підстави для задоволення клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 16 листопада 2020 року апеляційну скаргу залишено без руху та надано строк для усунення недоліків. Згідно ухвали суду ОСОБА_1 необхідно було надати докази того, що відповідач не був належним чином повідомлений про розгляд справи в суді першої інстанції.

23 листопада 2020 року ОСОБА_1 подав заяву про усунення недоліків.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 слід відмовити, з наступних підстав.

З матеріалів вбачається, що в провадженні Броварського міськрайонного суду Київської області дана справа перебувала з серпня 2016 року.

За відомостями адресно-довідкового відділу територіального органу ДМС України УДМС України в Київській області ОСОБА_1 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ).

Заочним рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області від 23.11.2016 позов задоволено у повному обсязі.

13 березня 2017 року ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення. В заяві про перегляд заочного рішення ОСОБА_1 зазначив свою адресу: АДРЕСА_2 (а.с. 82).

Також, в довіреності від 14.02.2017, якою ОСОБА_1 уповноважив ОСОБА_3 представляти його інтереси, зазначено адресу проживання відповідача: АДРЕСА_2 (а.с. 78).

Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 21.06.2017 заяву ОСОБА_1 задоволено та скасовано заочне рішення від 23.11.2016. Справу призначено до розгляду в загальному порядку.

Як вбачається з матеріалів справи судові повістки надсилалися ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_2 . Однак, зворотні поштові повідомлення поверталися на адресу суду без вручення адресату.

Доводи, викладені в клопотання про наявність підстав для поновлення строку у зв'язку з неналежним повідомленням судом про судове засідання є необґрунтованими.

Звертаючись до суду із заявою про усунення недоліків, ОСОБА_1 зазначив, що його місце проживання зареєстровано в гуртожитку по АДРЕСА_2 з 2004 року. Дана адреса була зазначена ним при вирішенні питання щодо скасування заочного рішення в березні 2017 року.

Поряд з цим, ОСОБА_1 зазначив, що він не проживає у гуртожитку з 2014 року по теперішній час, у зв'язку з чим і не отримує поштову кореспонденцію за цією адресою. Додав, що обставина не проживання його в гуртожитку підтверджується договорами про найм житлового приміщення за адресою: АДРЕСА_3 від 19.10.2015 та від 19.10.2016.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов'язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Матеріали справи не містять доказів, що ОСОБА_1 повідомляв суд про зміну місця свого проживання та звертався до суду з клопотанням щодо повідомлення його про розгляд справи за іншим місцем проживання, ніж те, що вказано у позовній заяві, а також самим відповідачем у заяві про перегляд заочного рішення.

В матеріалах справи також відсутні заяви чи клопотання ОСОБА_1 , як то передбачено ч. 13 ст. 128 ЦПК України, щодо повідомлення його про дату, час і місце судового засідання з використанням засобів мобільного зв`язку.

З матеріалів справи вбачається, що суд виконав свій обов`язок щодо надсилання судових повісток за адресою, зазначеною відповідачем.

Оскільки відповідач не виконав свого обов'язку повідомлення про зміну місця проживання, то за приписами ч. 1 ст. 131 ЦПК України факт надсилання судових повісток є належним повідомленням про розгляд справи.

Крім того, за приписами ч. 11 ст. 128 ЦПК України відповідач, місце проживання якого невідоме, викликаються до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів до дати відповідного судового засідання. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи.

З матеріалів справи вбачається, що виклик ОСОБА_1 в судове засідання призначене на 17.09.2019 здійснено судом шляхом розміщення 31.07.2019 оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України (а.с. 225).

Ураховуючи викладене, суд вважає, що відповідач був належним чином повідомлений про розгляд справи.

З матеріалів справи також вбачається, що 17 вересня 2019 року Броварським міськрайонним судом Київської області завершено розгляд справи за відсутності учасників справи та складено повне судове рішення (а.с. 231-234).

Відповідно до ч. 4 ст. 268 ЦПК України у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення.

Згідно з ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

За приписами ч. 1 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

В матеріалах справи відсутнє скорочене (вступна та резолютивна частини) рішення суду, а наявний лише повний текст рішення, який датовано 17.09.2019, тому ця дата і є датою складення повного тексту.

Оскільки в судовому засіданні не проголошувалося вступна та резолютивна частини рішення суду і справу розглянуто з повідомленням учасників справи, то строк на оскарження слід обраховувати з дня складання, тобто з 17.09.2019.

Як вбачається з матеріалів справи, з апеляційною скаргою на рішення суду від 17.09.2019 ОСОБА_1 звернувся 27.10.2020, тобто після спливу одного року з дня складення повного судового рішення.

Частиною 2 статті 358 ЦПК України визначено, що незалежно від причин пропуску строку на апеляційне оскарження суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті провадження у разі, якщо апеляційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, крім випадків подання апеляційної скарги особою, не повідомленою про розгляд справи (п. 1); пропуску строку на апеляційне оскарження внаслідок виникнення обставин непереборної сили (п. 2).

Підстави для відкриття апеляційного провадження, як то передбачено п. 1 ч. 2 ст. 356 ЦПК України відсутні, оскільки відповідач був належним чином повідомлений про розгляд справи.

Звертаючись до суду з апеляційною скаргою після спливу одного року з дня складення повного тексту оскаржуваного рішення ОСОБА_1 не зазначив обставин непереборної сили, внаслідок яких не міг звернутися до суду з апеляційною скаргою до спливу одного року з дня складення повного судового рішення.

За обставин, коли апеляційну скаргу подано після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, і особа, яка подала апеляційну скаргу була належним чином повідомлена про розгляд справи та пропуск строку на апеляційне оскарження виник не внаслідок обставин непереборної сили, суд приходить до висновку про відмову у відкритті апеляційного провадження.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 358 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Відмовити ОСОБА_1 , в інтересах якого діє ОСОБА_2 , у відкритті апеляційного провадження за його апеляційною скаргою на рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 17 вересня 2019 року.

Ухвала набирає законної сили з часу її постановлення, та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до цього суду.

Суддя О.Ф. Мазурик