Справа № 645/4377/20
Провадження № 2/645/1739/20
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
26 листопада 2020 року м. Харків
Фрунзенський районний суд м. Харкова в складі:
головуючого - судді Бабкової Т.В.,
при секретарі судових засідань - Малій О.Л.,
учасники справи:
позивач - ОСОБА_1 надав заяву про слухання справи без його участі,
відповідач - ОСОБА_1 повідомлена про дату час і місце судового засідання, без повідомлення причин не з`явилася в судове засідання,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Харкові в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу,
Позивач ОСОБА_1 звернувся до Фрунзенського районного суду м. Харкова з позовом, в якому просить розірвати шлюб між ним та відповідачем ОСОБА_1 , зареєстрований 04.06.1988 року Московським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 932.
В обґрунтування позову позивач зазначив, що 04.06.1988 року між ним та відповідачем зареєстрований шлюб. Від даного шлюбу неповнолітніх дітей не мають. Причиною розірвання шлюбу є різні характери та погляди на життя. В результаті спільного життя зрозуміли, що вони зовсім різні люди, в них різні цілі у життя та через це відсутнє взаєморозуміння. Це призвело до втрати почуттів любові та взаємоповаги між ними. Зазначає, що шлюбно-сімейні відносини припинені з 2012 року, спільне господарство не ведуть.
Позивач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, в матеріалах справи міститься заява, в якій просить слухати справу без його присутності, позов підтримує у повному обсязі.
Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, про час та місце судового засідання була повідомлена належним чином, не з`явилася в судове засідання без повідомлення причин, не подала відзиву на позов.
Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07.07.1989 року, виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було знівельовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, як що таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.
В цьому ж рішенні Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
Згідно з одним із принципів судочинства визнано пріоритет публічного інтересу над приватним. Безпідставне умисне затягування розгляду справи нівелює завдання ЦПК України, яким є охорона прав і свобод громадян, зміцнення законності та виховання громадян.
Крім того, недотримання строків розгляду справ порушує конституційне право на судовий захист і негативно впливає на ефективність та авторитет судової влади.
Будучи обізнаним про розгляд справи судом, відповідач відзиву та жодних доказів не подав, а тому розгляд справи здійснений судом на підставі наявних доказів, що містяться в матеріалах справи.
Відповідач відзиву на позовну заяву зі своїми запереченнями суду не надав.
31.07.2020 року суд відкрив провадження у справі. Розгляд справи постановлено проводити в порядку спрощеного позовного провадження.
Інші процесуальні дії суд не здійснював.
За наявності одночасного існування умов, передбачених положеннями ст.280 ЦПК України, суд вважав можливим ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, проти чого не заперечував позивач.
У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, у відповідності до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, судом не здійснювалося.
Суд, дослідивши доводи сторін, надані докази у їх сукупності, встановив наступні обставини.
04.06.1988 року сторони уклали шлюб, який був зареєстрований Московським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 932. Вказане підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 .
Від шлюбу неповнолітніх дітей не мають.
Судом встановлено, що сторони з 2012 року шлюбні відносини не підтримують, мешкають разом, спільного господарства не ведуть, між сторонами повністю втрачено взаєморозуміння.
З вказаних обставин вбачається, що між сторонами склалися шлюбно-сімейні правовідносини, зокрема щодо розірвання шлюбу, а тому суд застосовує до них наступні норми права.
Відповідно до ч. 1 ст. 21 Сімейного кодексу України, шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану.
Ч. 1 ст. 24 Сімейного кодексу України встановлює, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Згідно з ч. 3 ст. 105 Сімейного кодексу України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 112 Сімейного кодексу України - суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Відповідно до ст.113 Сімейного Кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Оскільки відповідач при реєстрації шлюбу змінила прізвище, вона має право залишити його після розірвання шлюбу.
З врахуванням наведеного, приймаючи до уваги, що сторони дійшли до остаточного висновку про припинення сімейних відносин, на примирення не згодні, суд вважає необхідним шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_1 розірвати, так як подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам сторін.
Оскільки відповідач при реєстрації шлюбу змінила прізвище, суд вважає за необхідне залишити їй прізвище « ОСОБА_2 ».
Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 110 - 114 Сімейного Кодексу України, ст. ст. 13, 76-80, 133, 141, 247, 263-265, 280 ЦПК України, суд -
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований 04.06.1988 року Московським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 932 - розірвати.
Залишити за ОСОБА_1 після розірвання шлюбу прізвище " ОСОБА_2 ".
Стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 840 (вісімсот сорок) грн. 80 коп.
Відповідачем протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення може бути подана письмова заява про перегляд заочного рішення відповідно до вимог ст. ст. 284-285 ЦПК України.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Заочне рішення може бути оскаржене позивачем в загальному порядку шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення або з дня складання повного судового рішення у разі оголошення вступної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.
До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Фрунзенський районний суд м. Харкова.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом зазначених строків, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.
Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.
Позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстроване у встановленому порядку місце проживання (перебування): АДРЕСА_1 .
Відповідач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП невідомий, зареєстроване у встановленому порядку місце проживання (перебування): АДРЕСА_2 .
Повне судове рішення складено 26.11.2020 року.
Суддя