справа № 462/7529/20
УХВАЛА

27 листопада 2020 року Суддя Залізничного районного суду м.Львова Пилип`юк Г.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання фактів належності заповітів, постійного проживання з спадкодавцями, визнання права власності в порядку спадкування за заповітом,

встановив:

Позивач звернувся до суду із позовною заявою про визнання фактів належності заповітів, постійного проживання з спадкодавцями, визнання права власності в порядку спадкування за заповітом. Перевіривши позовну заяву на відповідність вимогам ст. 177 ЦПК України вважаю, що її слід залишити без руху з огляду на наступне.

Відповідно до вимог ст.177 ЦПК України позовна заява повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або імя (прізвище, імя та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів звязку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обовязковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у звязку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Як вбачається із заяви, така не відповідає вказаним вимогам

В порушення наведеної норми при зверненні до суду з даним позовом у позовній заяві позивачем зазначено ціну позову, яка відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно визначається вартістю майна, проте всупереч вимогам відсутнє документальне підтвердження ціни позову, а саме оцінки квартири, що унеможливлює визначити суму судового збору.

Відповідно до Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, в якій об`єднані дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 840,80 грн., що всупереч вимогам закону не здійснено позивачем, яким заявлено 4 немайнові вимоги.

Відповідно до Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, в якій заявлено вимоги майнового характеру, судовий збір сплачується у розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше, 0.4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що всупереч вимогам закону не здійснено позивачем, а сплачено лише 840, 80 грн.

Як вбачається із клопотання про зменшення розміру судового збору, що подане позивачем разом із позовною заявою, позивач просить зменшити йому розмір судового збору за майнову вимогу та звільнення або відстрочення сплати судового збору за немайнові вимоги, покликаючись на те, що перебуває в важкому матеріальному становищі.

Так, положеннями ст.8 Закону України про «Судовий збір»,передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судовому збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, єдиною підставою для звільнення, розстрочки, відстрочки від сплати судового збору є незадовільний майновий стан сторони фізичної особи. Звільнення сторони від сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду. При цьому, клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в позовній заяві, яка подається до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачних доходів та утриманих податків підтверджує, що позивач отримував доходи за період з 06.09.2019 року по 28.10.2019 року, дані відомості надані лише за період з 1 кварталу по 4 квартал 2019 року, тому не можуть бути доказом неможливості сплати ним судового збору у встановленому законодавством порядку та не може слугувати підставою для звільнення від сплати чи відстрочення (розстрочку) такої сплати.

Всупереч зазначеним вимогам позивачем не подано доказів на підтвердження того, що його майновий стан перешкоджає сплаті судового збору.

З огляду на викладене, позовну заяву слід залишити без руху зі встановленням терміну для усунення недоліків, які можуть бути усунуті шляхом подання до суду позову, який буде відповідати вимогам ст.177 ЦПК України.

Керуючись ст. ст.177,185,260 ЦПК України, суддя,

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання фактів належності заповітів, постійного проживання з спадкодавцями, визнання права власності в порядку спадкування за заповітом, залишити без руху.

Повідомити позивачу про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви протягом п`яти днів з моменту отримання копії ухвали.

Роз`яснити позивачу, що інакше позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала не оскаржується.

Суддя: Г.М.Пилип`юк

Оригінал ухвали.