У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 грудня 2020 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в особі:

головуючого судді - Малюк В.М.,

при секретарі судового засідання - Матіко Я.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, матеріали справи за скаргою ОСОБА_1 , на дії старшого державного виконавця Ужгородського МВ ДВС Південно-Західного міжрегіонального управління міністерства юстиції Боднар М., про скасування постанови про накладення арешту на кошти боржника, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до суду із даною скаргою, яку мотивує тим, що у другій половині 2020 він спробував отримати пенсію у банкоматі Приватбанк, однак транзакція виявилась невдалою. Він звернувся за інформацією до працівників банку, які повідомили йому, що державною виконавчою службою постановлено накладення арешту на кошти, що містяться на його рахунку. 30.10.2020 року він отримав листа від старшого державного виконавця Ужгородського МВ ДВС Південно-Західного мажрегіонального управління міністерства юстиції Боднар М., де зазначено, що 30.04.2020 року нею винесено постанову про арешт коштів боржника в межах виконавчого провадження №61394324 з виконання виконавчого листа №712/8434/12 від 26.06.2013 року про стягнення з нього на користь ТОВ «ОТП Факторинг Україна» заборгованості і що підстави для зняття вказаного арешту відсутні та проінформовано його про те, що відповідно до ч.5 ст.59 ЗУ «Про виконавче провадження» арешт може бути знятий за рішенням суду. Особисто позики у ОТП банку він не брав, у справі де видано виконавчий лист він був поручителем і навіть не знав, що з нього стягнута сума боргу.

Стверджує, що він є пенсіонером і єдиним джерелом його існування є пенсія, а тому арешт всіх коштів у вигляді пенсійних виплат вважає неправомірним, іншого доходу немає та позбавлений можливості заплатити за комунальні послуги, купити собі харчі та ліки.

Що стосується строків звернення до суду зі скаргою, то ОСОБА_1 стверджує, що такий пропустив з поважних причин, а саме про існування виконавчого провадження він дізнався тільки 30.10.2020 року після отримання листа від органу ДВС, у зв`язку з чим просив поновити строк звернення до суду із скаргою.

За таких обставин, ОСОБА_1 просить суд скасувати постанову головного державного виконавця Ужгородського міського відділу Державної виконавчої служби Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ) Боднар М. від 30.04.2020, винесену по виконавчому провадженні №61394324, в частині накладення арешту на пенсійний картковий рахунок № НОМЕР_1 (№ НОМЕР_2 ), відкритий у Акціонерному товариству комерційного банку «Приватбанк» на ім`я ОСОБА_1

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, хоча про час і місце розгляду справи був повідомлений своєчасно і належним чином, однак його представником до суду подано заяву про розгляд справи у їх відсутності. Вимоги скарги підтримують у повному обсязі.

Старший державний виконавець Ужгородського МВ ДВС Південно-західного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м.Івано-Франківськ) Боднар М. в судове засідання не з`явилася, однак надала суду заяву про розгляд справи у її відсутності, проти задоволення скарги не заперечує.

Дослідивши зміст поданої скарги, оцінивши наявні в ній докази, виходячи з їх належності, допустимості, достовірності та достатності, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 74 Закону України «Про виконавче провадження», рішення, дії чи бездіяльність виконавця та посадових осіб органів державної виконавчої служби щодо виконання судового рішення можуть бути оскаржені сторонами, іншими учасниками та особами до суду, який видав виконавчий документ, у порядку, передбаченому законом.

Згідно ст. 447 ЦПК України, сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією чи бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їх права чи свободи.

Відповідно до ч. 1 ст. 448 ЦПК України, скарга подається до суду, який розглянув справу як суд першої інстанції.

Згідно п.а ч.1 ст. 449 ЦПК України скаргу може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її права або свободи.

Відповідно до ч.1 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Враховуючи вказані норми права та зважаючи на наведені ОСОБА_1 причини пропуску строку оскарження постанови головного державного виконавця, суд з метою належного захисту прав скаржника, визнає причини пропуску строку поважними та поновлює такі.

Судом встановлено, що на виконанні в Ужгородському МВ ДВС перебуває виконавче провадження ОСВП №61394324 з виконання виконавчого листа №712/8434/12 від 26.06.2013 року про стягнення з ОСОБА_1 на користь ТОВ «ОТП «Факторинг Україна» заборгованість в розмірі 1 007064 грн.69 коп.

27.02.2020 року державним виконавцем М.Боднар винесено постанову про відкриття виконавчого провадження №61394324.

30.04.2020 року державним виконавцем, у вищевказаному виконавчому провадженні, винесено постанову про арешт коштів боржника.

Скаржник посилається на те, що постанова головного державного виконавця про накладення арешту від 30.04.2020 р. суперечить чинному законодавству та порушує гарантоване йому право на належну пенсію.

Судом встановлено що ОСОБА_1 є пенсіонером за віком, що підтверджується пенсійним посвідченням № НОМЕР_3 Серії НОМЕР_4 .

Встановлено, що у Акціонерному товариству комерційного банку «Приватбанк» на ім`я ОСОБА_1 відкрито пенсійний картковий рахунок № НОМЕР_1 (№ НОМЕР_2 ).

З дослідженої судом виписки по пенсійному картковому рахунку № № НОМЕР_1 (№ НОМЕР_2 ) відкритому на ОСОБА_1 у Акціонерному товариству комерційного банку «Приватбанк» слідує, що на такий здійснюється поступлення коштів у вигляді пенсії.

Як слідує з матеріалів скарги, на вказаний пенсійний рахунок, приватним виконавцем накладено арешт.

Відповідно до ст. 56 Закону України "Про виконавче провадження" арешт майна боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника.

Частиною 1 статті 5 Закону України «Про органи та осіб, які здійснюють примусове виконання судових рішень і рішень інших органів» встановлено, що державний виконавець, приватний виконавець під час здійснення професійної діяльності є незалежними, керуються принципом верховенства права та діють виключно відповідно до закону.

Виконавець під час здійснення виконавчого провадження має право: накладати арешт на кошти та інші цінності боржника, зокрема на кошти, які перебувають у касах, на рахунках у банках, інших фінансових установах та органах, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів (крім коштів на рахунках платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, коштів на рахунках із спеціальним режимом використання, спеціальних та інших рахунках, звернення стягнення на які заборонено законом), на рахунки в цінних паперах, а також опечатувати каси, приміщення і місця зберігання грошей (п. 7 ч. 3 ст. 18 Закону України «Про виконавче провадження»).

Відповідно до вимог ч.2, ч.3 ст. 70 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що розмір відрахувань із заробітної плати, пенсії, стипендії та інших доходів боржника вираховується із суми, що залишається після утримання податків, зборів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування. Із заробітної плати боржника може бути утримано за виконавчими документами до погашення у повному обсязі заборгованості: у разі стягнення аліментів, відшкодування шкоди, заподіяної каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю особи, у зв`язку із втратою годувальника, майнової та/або моральної шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням, - 50 відсотків; за іншими видами стягнень, якщо інше не передбачено законом, - 20 відсотків. Загальний розмір усіх відрахувань під час кожної виплати заробітної плати та інших доходів боржника не може перевищувати 50 відсотків заробітної плати, що має бути виплачена працівнику, у тому числі у разі відрахування за кількома виконавчими документами. Це обмеження не поширюється на відрахування із заробітної плати у разі відбування боржником покарання у виді виправних робіт і стягнення аліментів на неповнолітніх дітей. У таких випадках розмір відрахувань із заробітної плати не може перевищувати 70 відсотків.

Отже, виходячи з норм вказаного закону, законодавцем передбачено стягнення з боржника не більш як 20 відсотків пенсії, оскільки особа яка немає інших доходів - пенсіонер, повинна мати можливість на залишок частини коштів (80% пенсії) забезпечувати своє існування.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що подана ОСОБА_1 скарга про скасування постанови головного державного виконавця Ужгородського міського відділу Державної виконавчої служби Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ) Боднар М. від 30.04.2020, що винесена по виконавчому провадженні №61394324, в частині накладення арешту на пенсійний картковий рахунок № НОМЕР_1 (№ НОМЕР_2 ), відкритий у Акціонерному товариству комерційного банку «Приватбанк» на ім`я ОСОБА_1 , є підставною та обґрунтованою, а тому підлягає до задоволення.

Керуючись ст.ст. 447- 453 ЦПК України,ст.ст. 68-70 Закону України «Про виконавче провадження», суд, -

У Х В А Л И В :

Поновити ОСОБА_1 строк для звернення до суду із скаргою.

Скаргу ОСОБА_1 задоволити.

Постанову головного державного виконавця Ужгородського міського відділу Державної виконавчої служби Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ) Боднар М. від 30.04.2020, винесену по виконавчому провадженні №61394324, в частині накладення арешту на пенсійний картковий рахунок № НОМЕР_1 (№ НОМЕР_2 ), відкритий у Акціонерному товариству комерційного банку «Приватбанк» на ім`я ОСОБА_1 скасувати.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали складено та проголошено 08.12.2020 року.

Суддя Малюк В.М.