Справа № 713/854/20
Провадження №2/713/287/20
24.11.2020 м. Вижниця
Вижницький районний суд Чернівецької області в складі головуючого судді Кириляк А.Ю., за участю секретаря Матейчук Л.Ю. за участі прокурора Гараздюка В.Г., представника третьої особи Демяника Я.В. розглянувши у судовому засіданні в залі суду м. Вижниця в порядку спрощеного провадження цивільну справу за позовом виконувача обов`язків керівника Кіцманської місцевої прокуратури Харабари Леоніда Івановича, який діє в інтересах держави в особі Вижницької міської ради до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Національний природній парк «Вижницький» про відшкодування шкоди заподіяної незаконною порубкою лісу,-
ВСТАНОВИВ:
Позивач звернувся в суд з позовом до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Національний природній парк «Вижницький» про відшкодування шкоди заподіяної незаконною порубкою лісу.
В обґрунтування позову вказує, що 26.10.2019 року біля 17 год. 00 хв. ОСОБА_1 , переслідуючи умисну мету направлену на здійснення незаконної порубки лісу на території природно-заповідного фонду Національного природного парку «Вижницький», прибув у квартал №16 виділ №9 Вижницького НПДВ НПП «Вижницький», що знаходиться в межах с. Виженка, Вижницького району, Чернівецької області, де за допомогою бензопили вчинив незаконну порубку одного дерева породи «Ялина», діаметр пня якого становить 32 мм. та вісім дерев породи «Дуб звичайний», діаметрами пнів: 57, 38, 39, 53, 36, 44, 47, 56 мм. Після чого вказану самовільноспилену деревину розпилив на частини від трьох до п`яти метрів, які завантажив на вантажний автомобіль марки «Зіл 131» д.н.з. НОМЕР_1 .
В подальшому, вже 27.10.2019 року біля 04 год. 00 хв. вказану деревину, у вигляді 20 (двадцяти) колод деревини породи «Дуб звичайний», на вищевказаному автомобілі перевозив по вул. Центральній с. Виженка, Вижницького району, Чернівецької області, де був затриманий працівниками Вижницького РВ УСБУ в Чернівецькій області.
Таким чином, своїми умисними діями, ОСОБА_1 , вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч.3 ст.246 КК України - (незаконно порубка лісу), тобто незаконна порубка дерев на територіях природно-заповідного фонду.
Згідно із розрахунком шкоди, завданої незаконною порубкою вказаних дерев, обчисленої відповідно до вимог постанови Кабінету Міністрів України № 665 від 23 липня 2008 p., діями відповідача ОСОБА_1 спричинено шкоду навколишньому природному середовищу в розмірі 47 041 гривень (копія розрахунку додається).
Кіцманською місцевою прокуратурою 23.12.2019 скеровано обвинувальний акт до Вижницького районного суду Чернівецької області за обвинуваченням ОСОБА_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 246 КК України.
Вироком Вижницького районного суду Чернівецької області від 16.03.2020 ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 246 КК України та призначено покарання у виді штрафу у розмірі 1500 (одна тисяча п`ятсот) неоподаткованим мінімумів доходів громадян в сумі 25 500 (двадцять п`ять тисяч п`ятсот) гривень в дохід держави.

Відповідно до листа національного природнього парку «Вижницький» № 232 від 08.05.2020 виділ 9 квартал 16 Вижницького НПДВ знаходиться в адміністративних межах с. Виженка яка відноситься до Вижницької об`єднаної територіальної громади Вижницького району Чернівецької області.

З листа Вижницької міської ради від 23.04.2020 № 02-18/726 вбачається, що згідно рішення першої сесії VIII-го скликання Вижницької міської ради від 26 грудня 2016 року № 17-1/16 «Про реорганізацію Виженківської сільської ради шляхом приєднання до Вижницької міської ради», Законів України «Про місцеве самоврядування в Україні» та «Про добровільне об`єднання територіальних громад», Статуту Вижницької міської територіальної громади Вижницького району Чернівецької області, Вижницька міська рада є правонаступником Виженківської сільської ради. В інтересах Вижницької міської територіальної громади Вижницького району Чернівецької області виступає Вижницька міська рада, а відтак кошти за шкоду, завдану протиправними діями гр. ОСОБА_1 повинні зараховуватись на рахунок Вижницької міської ради з подальшим їх розподілом у відповідних пропорціях між обласним та Державним бюджетами.

Вижницька міська рада листом від 01 квітня 2020 року за № 02-18/636 повідомила Кіцманську місцеву прокуратуру про те, що вживалися заходи досудового врегулювання спору щодо відшкодування шкоди внаслідок самовільної рубки дерев вчиненої ОСОБА_1 , які не дали позитивного результату.

Крім цього, міська рада, посилаючись на відсутність коштів на сплату судового збору та, як наслідок, можливості вжити заходи щодо стягнення шкоди, просила звернутися в її інтересах до суду Кіцманську місцеву прокуратуру, що свідчить про бездіяльність міської ради, як органу, який уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Не відшкодування шкоди, завданої гр. ОСОБА_1 , навколишньому природному середовищу перешкоджає фінансуванню у повному обсязі місцевих та загальнодержавних природоохоронних програм, в тому числі, пов`язаних із відновленням лісових насаджень, збереженням флори та фауни, забезпеченням сталого екологічного розвитку на території Вижницької міської ради, що є порушенням інтересів держави, яка у відповідності із ст. 16 Конституції України гарантує забезпечення екологічної безпеки і підтримання екологічної рівноваги на території України.

Просив стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (с. Виженка, Вижницький район, Чернівецька область) на користь держави в особі Вижницької міської ради Вижницького району (59200, м. Вижниця, вул. Українська, 34 Вижницький район, Чернівецька область) шкоду в розмірі 47041 грн. (сорок сім тисяч сорок одна гривня), що підлягає ( стягненню на рахунок для зарахування коштів, що розподіляються між державним та місцевими бюджетами - p.p. 0024333, код отримувача 37984590, МФО 820172, код доходу 24062100 в Казначейство України.

Представник позивача під час судового розгляду позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив їх задовольнити, посилаючись на обставини викладені у позові.

Представник Вижницької міської ради в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся завчасно та належним чином. Надав суду заяву про розгляд справи у його відсутності, позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив їх задовольнити.

У судове засідання відповідач не з`явився, належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, через Веб сайт «Судова влада» про що є відомості в матеріалах справи. Причини своєї неявки суду не повідомив та не подав у встановлений судом строк відзив на позов.

З письмової згоди представника позивача, суд ухвалює заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України.

Третя особа: яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Національний природній парк «Вижницький» в судовому засіданні позов не визнав, вважав неналежним позивачем Кіцманську місцеву прокуратуру , просив у позові відмовити.

Заслухавши доводи позивача та третьої особи, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. ст. 4, 5 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутися до суду по захист своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Суд, здійснюючи правосуддя, захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні й суспільні інтереси в спосіб, визначений законами України.

Відповідно до ст. 1 Лісового кодексу України ліси України є її національним багатством і за своїм призначенням та місце розташуванням виконують переважно водоохоронні, захисні, санітарно-гігієнічні, оздоровчі, рекреаційні, естетичні, виховні, інші функції та є джерелом для задоволення потреб суспільства в лісових ресурсах.

Усі ліси на території України, незалежно від того, на землях яких категорій за основним цільовим призначенням вони зростають, та незалежно від права власності на них, становлять лісовий фонд України і перебувають під охороною держави.

Згідно ст. 38 ЗУ «Про охорону навколишнього природного середовища» використання природних ресурсів в Україні здійснюється в порядку загального і спеціального використання природних ресурсів.

Законодавством України, громадянам гарантується право загального використання природних ресурсів для задоволення життєво необхідних потреб (естетичних, оздоровчих, рекреаційних, матеріальних, тощо) безоплатно, без закріплення цих ресурсів за окремими особами і надання відповідних дозволів, за винятком обмежень, передбачених законодавством України.

В порядку спеціального використання природних ресурсів громадянам, підприємствам, установам і організаціям надаються у володіння, користування або оренду природні ресурси на підставі спеціальних дозволів, зареєстрованих у встановленому порядку, за плату для здійснення виробничої та іншої діяльності, а у випадках, передбачених законодавством України.

Згідно із п. 3 ч. 1 ст. 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

У відповідності із ч.4 ст.56 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній заяві чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Таким органом, відповідно до ст.ст. 6,7,13 та 143 Конституції України, може виступати орган державної влади чи місцевого самоврядування, якому законом надано повноваження органу виконавчої влади.

Рішенням Конституційного Суду України від 8 квітня 1999 року (справа про представництво прокуратурою України інтересів держави в арбітражному суді) визначено, що прокурор або його заступник самостійно визначає та обґрунтовує в позовній заяві, в чому полягає порушення інтересів держави чи в чому існує загроза інтересам держави. Інтереси держави є оціночним поняттям, прокурор у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство в чому саме відбулося або може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави. Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді.

Із врахуванням того, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Відповідно до правової позиції Великої Палати Верховного Суду, висловленої у постанові від 15.10.2019 справа №903/129/18, сам факт не звернення до суду уповноваженим органом з позовом, який би відповідав вимогам процесуального законодавства, свідчить про те, що указаний орган неналежно виконує свої повноваження, у зв`язку із чим у органів прокуратури виникають обґрунтовані підстави для захисту інтересів держави та звернення до суду із позовом, що відповідає нормам національного законодавства та практиці Європейського суду з прав людини.

Під час розгляду справи встановлено, що 26.10.2019 року біля 17 год. 00 хв. ОСОБА_1 , переслідуючи умисну мету направлену на здійснення незаконної порубки лісу на території природно-заповідного фонду Національного природного парку «Вижницький», прибув у квартал №16 виділ №9 Вижницького НПДВ НПП «Вижницький», що знаходиться в межах с. Виженка, Вижницького району, Чернівецької області, де за допомогою бензопили вчинив незаконну порубку одного дерева породи «Ялина», діаметр пня якого становить 32 мм. та вісім дерев породи «Дуб звичайний», діаметрами пнів: 57, 38, 39, 53, 36, 44, 47, 56 мм. Після чого вказану самовільноспилену деревину розпилив на частини від трьох до п`яти метрів, які завантажив на вантажний автомобіль марки «Зіл 131» д.н.з. НОМЕР_1 .

В подальшому, вже 27.10.2019 року біля 04 год. 00 хв. вказану деревину, у вигляді 20 (двадцяти) колод деревини породи «Дуб звичайний», на вищевказаному автомобілі перевозив по вул. Центральній с. Виженка, Вижницького району, чернівецької області де був затриманий працівниками Вижницького РВ УСБУ в Чернівецькій області.

Внаслідок вищевказаний умисних, корисливих дій ОСОБА_1 , а саме вчиненою ним незаконною порубкою одного дерева породи «Ялина» та восьми дерев породи «Дуб звичайний» на території природно-заповідного фонду, Національному природному парку «Вижницький» заподіяно матеріальних збитків на суму 47041 (сорок сім тисяч сорок один) гривень.

Таким чином, своїми умисними діями, ОСОБА_1 , вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч.3 ст.246 КК України - (незаконно порубка лісу), тобто незаконна порубка дерев на територіях природно-заповідного фонду.

Вироком Вижницького районного суду Чернівецької області від 16.03.2020 ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 246 КК України та призначено покарання у виді штрафу у розмірі 1500 (одна тисяча п`ятсот) неоподаткованим мінімумів доходів громадян в сумі 25 500 (двадцять п`ять тисяч п`ятсот) гривень в дохід держави.

Відповідно до ч. 6 ст. 82 ЦПК України, вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Таким чином, аналізуючи досліджені докази, суд приходить до висновку, що відповідно до вироку Вижницького районного суду Чернівецької області від 16.03.2020 року вина ОСОБА_2 доведена. Вирок набрав законної сили.

За змістом ст. 105 ЛК України порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні, зокрема, у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників.

Підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України (ст. 107 ЛК України).

Відповідно до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Згідно із розрахунком шкоди, завданої незаконною порубкою вказаних дерев, обчисленої відповідно до вимог постанови Кабінету Міністрів України № 665 від 23 липня 2008 p., діями відповідача ОСОБА_1 спричинено шкоду навколишньому природному середовищу в розмірі 47 041 гривень.

Відповідно до листа національного природнього парку «Вижницький» № 232 від 08.05.2020 виділ 9 квартал 16 Вижницького НПДВ знаходиться в адміністративних межах с. Виженка яка відноситься до Вижницької об`єднаної територіальної громади Вижницького району Чернівецької області.

Крім того повідомлено заступника керівника Кіцманської місцевої прокуратури повідомлено, що заходи представницького характеру з приводу стягнення в судовому порядку з ОСОБА_3 , шкоди завданої злочином внаслідок самовільної порубки дерев не вживалися.

З листа Вижницької міської ради від 23.04.2020 № 02-18/726 вбачається, що згідно рішення першої сесії VIII-го скликання Вижницької міської ради від 26 грудня 2016 року № 17-1/16 «Про реорганізацію Виженської сільської ради шляхом приєднання до Вижницької міської ради», Законів України «Про місцеве самоврядування в Україні» та «Про добровільне об`єднання територіальних громад», Статуту Вижницької міської територіальної громади Вижницького району Чернівецької області, Вижницька міська рада є правонаступником Виженської сільської ради. В інтересах Вижницької міської територіальної громади Вижницького району Чернівецької області виступає Вижницька міська рада, а відтак кошти за шкоду, завдану протиправними діями гр. ОСОБА_1 повинні зараховуватись на рахунок Вижницької міської ради з подальшим їх розподілом у відповідних пропорціях між обласним та Державним бюджетами.

Вижницька міська рада листом від 01 квітня 2020 року за № 02-18/636 повідомила Кіцманську місцеву прокуратуру про те, що вживалися заходи досудового врегулювання спору щодо відшкодування шкоди внаслідок самовільної рубки дерев вчиненої ОСОБА_1 , які не дали позитивного результату.

Аналізуючи вказані норми закону, суд приходить до висновку, що відповідач ОСОБА_1 , як особа, що спричинила майнову шкоду неправомірними діями, зобов`язаний відшкодувати спричинену шкоду.

Таким чином, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Крім того, при вирішенні питання про розподіл судових витрат, суд виходить із того, що позивач був звільнений від сплати судового збору, тому у порядку ст. 141 ЦПК України суму судового збору необхідно стягнути з відповідача у дохід держави у розмірі 2102 грн. 00 коп.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 4, 5, 7, 12, 141, 263-265 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву виконувача обов`язків керівника Кіцманської місцевої прокуратури Харабари Леоніда Івановича, який діє в інтересах держави в особі Вижницької міської ради до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Національний природній парк «Вижницький» про відшкодування шкоди заподіяної незаконною порубкою лісу - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (с. Виженка, Вижницький район, Чернівецька область) на користь держави в особі Вижницької міської ради Вижницького району (59200, м. Вижниця, вул. Українська, 34 Вижницький район, Чернівецька область) шкоду в розмірі 47041 грн. (сорок сім тисяч сорок одна гривня), що підлягає стягненню на рахунок для зарахування коштів, що розподіляються між державним та місцевими бюджетами - p.p. 0024333, код отримувача 37984590, МФО 820172, код доходу 24062100 в Казначейство України.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , с. Виженка, Вижницький район, Чернівецька область на користь держави судовий збір в сумі в 2102,00 грн. (дві тисячі сто дві гривні 00 коп.).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення через Вижницький районний суд до Чернівецького апеляційного суду. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яку може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом зазначених вище строків не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи

Суддя А. Ю. Кириляк