Справа № 274/1067/18
Провадження № 2-п/0274/15/20
Ухвала

про повернення заяви

06.07.2020 року суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області Вдовиченко Т.М., розглянувши заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення від 24.05.2019 року у справі № 274/1067/18 за позовом ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

встановив:

ОСОБА_1 звернулася до суду з заявою про перегляд заочного рішення Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області у справі № 274/1067/18 за позовом ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Ухвалою суду від 16.06.2020 року заяву про перегляд заочного рішення залишено без руху, як таку, що не відповідає вимогам цивільно-процесуального законодавства.В порядку виконання ухвали суду запропоновано виправити недоліки вказані в вищезазначеній ухвалі - сплатити судовий збір в розмірі 420,40 грн., протягом 10 днів з дня отримання копії ухвали.

03.07.2020 року ОСОБА_1 подано заяву про усунення недоліків, вказаних у вищезазначеній ухвалі. Однак судовий збір відповідачкою не сплачено.

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С.А. проти Іспанії» сформував позицію про те, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Також, Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 04 жовтня 2001 року у справі «Тойшлер проти Германії» (Тeuschler v. Germany) наголосив на тому, що обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів.

Європейський суд з прав людини у справі «Перетяка та Шереметьев проти України» зазначає, що право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що, реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух (рішення у справі «Жоффер де ля Прадель проти Франції»).

Враховуючи викладене, оскільки відповідачкою не усунуто недоліки, про які вказано в ухвалі про залишення заяви про перегляд заочного рішення без руху, зокрема, не сплачено судовий збір в розмірі 420,40 грн. та не надано доказів, що підтверджують наявність підстав для звільнення її від сплати судового збору, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору відповідно до закону, вважаю за необхідне визнати заяву ОСОБА_1 неподаною та повернути її заявнику.

На підставі вищенаведеного та керуючись ст. ст. 185,285, 353 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и в :

ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення від 24.05.2019 року у справі № 274/1067/18 за позовом ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості вважати неподаною та повернути відповідачці.

Роз`яснити , що відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвала, що постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу ХІII Перехідні положення ЦПК України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Бердичівський міськрайонний суд.

Суддя: Т.М.Вдовиченко