Провадження № 2/521/284/20
15 жовтня 2020 року м. Одеса
Малиновський районний суд м. Одеси у складі:
головуючого судді - Мирончук Н.В.,
секретаря судового засідання - Юраш К.Ю.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «БІЗНЕС СІСТЕМ ЛТД», треті особи: Одеська митниця ДФС України, ОСОБА_2 про припинення порушення прав інтелектуальної власності за патентами на корисні моделі № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 та заборону вчиняти дії,
До Малиновського районного суду м. Одеси звернувся ОСОБА_1 з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «БІЗНЕС СІСТЕМ ЛТД», треті особи: Одеська митниця ДФС України, ОСОБА_2 про припинення порушення прав інтелектуальної власності за патентами на корисні моделі № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 та заборону вчиняти дії.
Позов обґрунтований наступними обставинами.
Зазначені патенти використовуються для здійснення господарської діяльності в сфері торгівлі волоським горіхом та експорту останнього за межі України.
17.12.2018 року позивачеві надійшла інформація від Одеської митниці ДФС України щодо призупинення з 10.12.2018 року оформлення заявленої в зоні діяльності митниці у режимі експорту за митною декларацією UA500090/2018/011202 від 08.12.2018 року товару "Горіхи волоські очищені, без шкарлупи", у зв`язку із виявленням ознак порушення прав інтелектуальної власності.
На дукмку позивача, з даного повідомлення вбачається, що при здійсненні митного огляду товару, заявленого за МД від 08.12.2018 UA500090/2018/011202, було виявлено, що товар «Горіхи волоські очищені, без шкарлупи», містить ознаки використання ОПІВ «корисна модель «ІНФОРМАЦІЯ_1», занесеного з 02.09.2014 до митного реєстру об`єктів права інтелектуальної власності за номером 002079.
У зв`язку з наведеними обставинами, позивач звернувся до суду з позовом, в якому просив заборонити відповідачу здійснювати використання об`єктів прав інтелектуальної власності, належних позивачу, а також вилучити та знищити контрафактний товар, заявлений до митного оформлення.
Позивач у судове засідання не з`явився, до суду представник позивача надала заяву про розгляд справи за відсутності сторони позивача, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, проти ухвалення заочного рішення не заперечує.
Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про час та місце судового засідання слухання справи повідомлявся за адресою місця знаходження, згідно відомостей (т. 1; а. с. 166 - 167, 206, 208, 228, 233, 239) (т. 2; а. с. 31 - 32, 40, 50), відзиву на позов до суду не надав, будь-яких інших клопотань від нього, також, не надходило.
Третя особа - ОСОБА_2 до суду не з`явився, про явку в судові засідання повідомлявся належним чином (т. 1; а. с. 70, 72, 168, 207, 235, 237, 244) (т. 2; а. с. 29, 41, 49).
Представник третьої особи - Одеської митниці ДФС України у судове засідання не з`явився, через канцелярію суду надав пояснення, які просив врахувати під час розгляду справи та прийнятті рішення.
У зв`язку з неявкою відповідача та неповідомленням про поважні причини такої неявки в судове засідання, в порядку статті 280 ЦПК України, зі згоди позивача, суд вважає можливим провести розгляд справи у відсутності відповідача та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 223 ЦПК України.
Згідно ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній доказів.
У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи, в разі, якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється.
Дослідивши та проаналізувавши матеріали справи, надані письмові докази, відповідно до вимог закону, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді у судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності суд дійшов наступного висновку.
Згідно ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Відповідно до ч. ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
До Одеської митниці ДФС було надано ТОВ «БІЗНЕС СІСТЕМ ЛТД» митну декларацію UA500090/2018/011202 від 08.12.2018 року для оформлення у режимі експорту товару "Горіхи волоські очищені, без шкарлупи" у кількості 2350 місць (т. 1; а. с. 99-100).
Відповідно до акту, від 09.12.2018 року, складеного за результатами перевірки, виявлено, що товар «горіхи волоські очищені без шкаралупи», містить ознаки використання об`єктів права інтелектуальної власності (ОПІВ) « ІНФОРМАЦІЯ_2 », « ІНФОРМАЦІЯ_3 », «ІНФОРМАЦІЯ_2» занесеного до митного реєстру об`єктів права інтелектуальної власності за номерами 1805, 2079, 2128 , 2978 (т. 1; а. с. 101)
17.12.2018 року на адресу представника позивача - ОСОБА_4 надійшла інформація від Одеської митниці ДФС України, в порядку ст. 399 Митного Кодексу України стосовно призупинення з 10.12.2018 року оформлення заявленої в зоні діяльності митниці у режимі експорту за митною декларацією UA500090/2018/011202 від 08.12.2018 року товару "Горіхи волоські очищені, без шкарлупи", у зв`язку із виявленням ознак порушення прав інтелектуальної власності. (т. 1; а. с. 23)
Згідно повідомлення 2018/064 «Про призупинення митного оформлення товарів, що містять об`єкт права інтелектуальної власності відповідно до ст. 399 МКУ», при здійсненні митного огляду товару, заявленого за МД від 08.12.2018 року UА500090/2018/011202, виявлено, що товар «Горіхи волоські очищені, без шкарлупи», містить ознаки використання ОПІВ «корисна модель «ІНФОРМАЦІЯ_1», занесеного з 02.09.2014 року до митного реєстру об`єктів права інтелектуальної власності за номером 002079. До вказаного повідомлення, також, долучено зображення товару, який підлягав оформленню. (т. 1; а. с. 24 - 26)
У відповідності до ст. 1 Закону України «Про охорону прав на винаходи та корисні моделі», винахід (корисна модель) - результат інтелектуальної діяльності людини в будь-якій сфері технології.
Відповідно до положень ст. 6 Закону України «Про охорону прав на винаходи і корисні моделі» (із змінами і доповненнями), правова охорона надається винаходу (корисній моделі), що не суперечить публічному порядку, принципам гуманності і моралі та відповідає умовам патентоздатності.
В силу ст. 28 Закону України «Про охорону прав на винаходи та корисні моделі», права що випливають з патенту, діють від дати публікації відомостей про його видачу. Патент надає його власнику виключне право використовувати винахід (корисну модель) за своїм розсудом, якщо таке використання не порушує прав інших власників патентів.
Згідно з ч. 1 ст. 462 ЦК України, набуття права інтелектуальної власності на винахід, корисну модель, промисловий зразок засвідчується патентом.
Відповідно до умов ст. 34 Закону України «Про охорону прав на винаходи і корисні моделі» (ІЗ змінами і доповненнями), будь-яке посягання на права власника патенту, передбачені статтею 28 цього Закону, вважається порушенням прав власника патенту, що тягне за собою відповідальність згідно з чинним законодавством України.
На вимогу власника патенту, таке порушення повинно бути припинено, а порушник зобов`язаний відшкодувати власнику патенту заподіяні збитки.
Частинами 1-3 ст. 426 ЦК України визначено, що способи використання об`єкта права інтелектуальної власності визначаються цим Кодексом та іншим законом. Особа, яка має виключне право дозволяти використання об`єкта права інтелектуальної власності, може використовувати цей об`єкт на власний розсуд, з додержанням при цьому прав інших осіб.
Використання об`єкта права інтелектуальної власності іншою особою здійснюється з дозволу особи, яка має виключне право дозволяти використання об`єкта права інтелектуальної власності.
Як вже було зазначено судом, до суду представником Одеської митниці ДФС було подано письмові пояснення та додатки до нього (т. 1; а. с. 87 - 164).
За результатами перевірки, 09.12.2018 року, було складено акт, згідно до якого, виявлено, що товар «горіхи волоські очищені без шкаралупи», містить ознаки використання об`єктів права інтелектуальної власності (ОПІВ) « ІНФОРМАЦІЯ_2 », « ІНФОРМАЦІЯ_3 », «ІНФОРМАЦІЯ_2» занесеного до митного реєстру об`єктів права інтелектуальної власності за номерами 1805, 2079, 2128 , 2978.
У зв`язку із виявленими ознаками неправомірного використання об`єктів права інтелектуальної власності, занесених до митного реєстру та на виконання вимог статті 399 Митного кодексу України, Одеською митницею ДФС було прийнято Рішення від 10.12.2018 року № 2018/064 про призупинення митного оформлення товарів за митною декларацією № UА500090/2018/011202 від 08.12.2018 на строк 10 робочих днів, декларанту повідомлено найменування та адреси особи, якій належать майнові права на вказаний ОПІВ. (т. 1; а. с. 124 - 125)
За результатами звернення власника майнових прав на ОПІВ - ОСОБА_1 із клопотанням про продовження призупинення митного оформлення товарів, у зв`язку з зверненням до суду з позовною заявою про припинення порушення прав інтелектуальні власності за патентами України на корисні моделі № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 , митним органом було продовжено призупинення митного оформлення товарів на строк 10 робочих днів, а саме з 22.12.2018 року по 09.01.2019 року включно, чим подовжено дію Рішення № 2018/064. (т. 1; а. с. 125, з. б.)
10.01.2019 року рішення № 2018/064 було скасоване на підставі частини 10 статті 399 Митного кодексу України, а митне оформлення товару «Горіхи волоські очищені, без шкарлупи» за митною декларацією № UА500090/2018/011202, від 08.12.2018 року у митному режимі експорт завершено (т. 1; а. с. 125, з. б.).
Згідно Висновку судової експертизи ОІВ № 1290, від 10.03.2020 року, у товарі «Горіх волоський очищений, без шкарлупи», що задекларований за митною декларацією UА500090/2018/011202 від 08.12.2018 р., використовується кожна ознака незалежного пункту формули корисної моделі за патентом України № НОМЕР_1 , від 11.08.2014 року (Т.2, а. с. 2 - 23). .
Також, згідно того ж Висновку, у товарі « Горіх волоський очищений, без шкарлупи », що задекларований за митною декларацією UА500090/2018/011202 від 08.12.2018 р., не використовується кожна ознака незалежного пункту формули корисної моделі за патентом України № НОМЕР_2 , від 11.08.2014 року ( Т.2, а. с. 2 - 23).
Тобто, з висновку експерта вбачається, що у товарі «Горіх волоський очищений, без шкарлупи», що задекларований за митною декларацією UА500090/2018/011202 від 08.12.2018 р., кожна ознака незалежного пункту формули корисної моделі за патентом України № НОМЕР_2 , від 11.08.2014 року, не використовується.
Отже, з наведеного вбачається, що обставини, якими ОСОБА_1 доводить порушення прав інтелектуальної власності за патентом № НОМЕР_1 , на корисні моделі знайшли підтвердження в ході судового розгляду, так як підтверджуються відповідними доказами, дослідженими в судовому засіданні, а тому підлягають задоволенню.
Стосовно вимоги позивача щодо вилучення та знищення контрафактного товару - «Горіх волоський очищений, без шкарлупи», що задекларований за митною декларацією UА500090/2018/011202 від 08.12.2018 р. на митне оформлення до Одеської митниця ДФС, суд зазначає наступне.
Згідно положень п. п. в) п. 17 ст. 4 Митного кодексу України, контрафактні товари - будь-яка упаковка, етикетка, наліпка, брошура, інструкція з експлуатації, гарантія чи інший документ такого типу, навіть якщо вони представлені окремо, які є предметами порушення прав інтелектуальної власності.
Законом України «Про захист прав споживачів» передбачено, що фальсифікована продукція - продукція, виготовлена з порушенням технології або неправомірним використанням знаку для товарів та послуг, чи копіюванням форми, упаковки, зовнішнього оформлення, а так само неправомірним відтворенням товару іншої особи.
У відповідності до ст. 399 Митного кодексу України, у разі якщо орган доходів і зборів на підставі даних митного реєстру об`єктів права інтелектуальної власності, які охороняються відповідно до закону, виявляє ознаки порушення прав інтелектуальної власності щодо товарів, пред`явлених до митного контролю та митного оформлення, їх митне оформлення призупиняється, а товари підлягають розміщенню на складі цього органу.
Відповідно до ст. 17 Закону України «Про зовнішньоекономічну діяльність», забороняється експорт та імпорт товарів, які здійснюються з порушенням прав інтелектуальної власності.
Положеннями ст. 431 Цивільного кодексу України встановлено, що порушення права інтелектуальної власності, в тому числі невизнання цього права чи посягання на нього, тягне за собою відповідальність, встановлену цим Кодексом, іншим законом чи договором.
Статтею 432 Цивільного кодексу України, зокрема, частиною 2 передбачено способи захисту права інтелектуальної власності судом.
Так, згідно до вказаної норми закону, суд у випадках та в порядку, встановлених законом, може постановити рішення, зокрема, про: 1) застосування негайних заходів щодо запобігання порушенню права інтелектуальної власності та збереження відповідних доказів; 2) зупинення пропуску через митний кордон України товарів, імпорт чи експорт яких здійснюється з порушенням права інтелектуальної власності; 3) вилучення з цивільного обороту товарів, виготовлених або введених у цивільний оборот з порушенням права інтелектуальної власності та знищення таких товарів; 4) вилучення з цивільного обороту матеріалів та знарядь, які використовувалися переважно для виготовлення товарів з порушенням права інтелектуальної власності або вилучення та знищення таких матеріалів та знарядь; 5) застосування разового грошового стягнення замість відшкодування збитків за неправомірне використання об`єкта права інтелектуальної власності; 6) опублікування в засобах масової інформації відомостей про порушення права інтелектуальної власності та зміст судового рішення щодо такого порушення.
Отже, п. 4 ч.2 ст.432 ЦК України, передбачено вилучення з цивільного обороту матеріалів та знарядь, які використовувалися переважно для виготовлення товарів з порушенням права інтелектуальної власності або вилучення та знищення таких матеріалів та знарядь.
Проте, всупереч наведеної норми закону, у вимогах позову позивач просить не про вилучення з цивільного обороту матеріалів та знарядь, які використовувалися для виготовлення товарів з порушенням права інтелектуальної власності або вилучення та знищення таких матеріалів та знарядь, а про вилучення та знищення товару - «Горіх волоський очищений, без шкарлупи».
Як встановлено в судовому засіданні, предметом спору у справі є порушення відповідачем права інтелектуальної власності позивача на корисні моделі за № НОМЕР_1 : « ІНФОРМАЦІЯ_1 » та «ІНФОРМАЦІЯ_1» за № НОМЕР_2 , а не сам товар «Горіх волоський очищений, без шкарлупи».
А тому, виходячи з системного аналізу наведених норм права та доказів, встановленнх у судовому засіданні, суд приходить до висновку, що вимога позивача щодо вилучення та знищення товару - «Горіх волоський очищений, без шкарлупи» задоволенню не підлягає.
Крім того, згідно до інформації Одеської митниці ДФС України, 10.01.2019 року митне оформлення вказаного товару було завершено.
Отже, суд приходить до висновку про часткове задоволення позовних вимог ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «БІЗНЕС СІСТЕМ ЛТД», треті особи: Одеська митниця ДФС України, ОСОБА_2 .
Відповідно до ст. 264 ЦПК України, під час ухвалення рішення суд вирішує, у тому числі, питання щодо розподілу між сторонами судових витрат.
Згідно ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 141 ЦПК України, інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Так, при зверненні до суду позивачем подано розрахунок судових витрат, які поніс позивач і які очікує понести у зв`язку з розглядом справи, який складається з 1409,60 грн. - судовий збір за подання позову; 352,40 грн. - судовий збір за подання заяви про забезпечення позову. Інший розрахунок позивачем до суду не надавався.
Враховуючи те, що позивачем було заявлено дві вимоги немайнового характеру, з яких суд приходить до висновку про часткове задоволенння однієї вимоги, а тому розмір судового збору сплаченого позивачем за подання позову, підлягає стягненню на користь позивача частково та складає 704,80 грн.
Щодо стягнення з відповідача суми сплаченого судового збору за подання заяви про забезпечення позову, у розмірі 352,40 гривень, то вказана сума не підлягає стягненню з відповідача, оскільки заява про забезпечення позову була повернута заявнику разом з квитанцією про сплату судового збору, яку представником позивача було отримано особисто - 27.12.2018р. (Т.1, а.с.39)
Також, Ухвалою Малиновського районного суду м. Одеси від 15.10.2019 року було призначено судову експертизу по справі, але, доказів у якому розмірі було позивачем здійснено оплату за проведення експертизи, до суду не надано.
Крім того, згідно з ч. 4 ст. 139 ЦПК України, суми, що підлягають виплаті залученому судом експерту, спеціалісту, перекладачу або особі, яка надала доказ на вимогу суду, сплачуються особою, на яку суд поклав такий обов`язок, або судом за рахунок суми коштів, внесених для забезпечення судових витрат.
Отже, у зв`язку з викладеним, витрати на проведення експертизи, не можуть бути задоволеними
На підставі викладеного та керуючись ЗУ «Про охорону прав на винаходи та корисні моделі», ст. ст. 4, 399 МК, ст. ст. 426, 431, 432, 462 ЦК України; ст. ст. 16, 81, 141, 223, 258-259, 263-265, 280-282, 354, 355 ЦПК України, суд, -
Позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «БІЗНЕС СІСТЕМ ЛТД», треті особи: Одеська митниця ДФС України, ОСОБА_2 про припинення порушення прав інтелектуальної власності за патентами на корисні моделі № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 та заборону вчиняти дії, задовольнити частково.
В іншій частині позову - відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів, з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів, з дня вручення йому повного тексту заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене протягом тридцяти днів, з дня його проголошення.
Рішення може бути оскаржено в порядку та строки, передбачені ст. ст. 354, 355 ЦПК України.

Суддя: Н.В. Мирончук