ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 635/5781/19 Головуючий суддя І інстанції Савченко Д. М.
Провадження № 22-ц/818/3193/20 Суддя доповідач Яцина В.Б.
Категорія: про захист честі, гідності та ділової репутації, з них:
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 листопада 2020 року м. Харків.

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого судді Яцини В.Б.

суддів колегії: Бурлака І.В., Хорошевського О.М.,

за участю секретаря судового засідання Семикрас О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Державного підприємства «Жовтневе лісове господарство» на рішення Харківського районного суду Харківської області від 12 березня 2020 року, ухвалене у складі судді Савченка Д.М., по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Жовтневе лісове господарство» про визнання поширеної інформації недостовірною, спростування недостовірної інформації, захист ділової репутації, відшкодування моральної шкоди,

в с т а н о в и в :

У липні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до Державного підприємства "Жовтневе лісове господарство", просив визнати недостовірною інформацію, та такою, що не відповідає дійсності, ганьбить честь, гідність, ділову репутацію директора Державного підприємства «Гутянське лісове господарство» (код за ) ОСОБА_1 , яка була поширена ДП «Жовтневе лісове господарство» (код за ) в особі директора Чагаровського Руслана Леонідовича 17.07.2019 в ході робочого візиту до Харківської області Президента України з приводу масової незаконної вирубки дерев в лісах регіону, а саме: «Я вам можу сказати, це директор Гутянського лісгоспу - ОСОБА_1 , який я думаю, що впевнено, тут знають половина людей, сидячих в цьому залі, що він на сьогоднішній день самий великий «Чорний лісоруб» по Харківщині. Весь ліс, який йшов.... До речі на момент того, як я прийшов в лісгосп після відпустки, його фірма, яка називається «Профіт ДОП» повинна була Жовтневому лісовому господарству, заборгувала шість мільйонів гривень. Но згідно договорів, які заключають державні лісові господарства, не має право Державне лісове господарство відпускати деревину без сто відсоткової попередньої оплати. А тут на шість мільйонів!»;

- зобов`язати ДП «Жовтневе лісове господарство» в особі директора ОСОБА_2 спростувати недостовірну інформацію, поширену 17.07.2019 в ході робочого візиту до Харківської області Президента України з приводу масової незаконної вирубки дерев в лісах регіону, щодо директора ДП «Гутянське лісове господарство» (код за ) ОСОБА_1 у спосіб найбільш близький до способу її поширення а саме: під час проведення публічного заходу - прес-конференції ДП «Жовтневе лісове господарство» із запрошенням журналістів, яких зазвичай запрошують на аналогічні прес-конференції, шляхом публічного проголошення протягом одного місяця з часу набрання законної сили рішенням суду на прес-конференції тексту наступного змісту: «Спростування! Директором ДП «Жовтневе лісове господарство» ОСОБА_2 17.07.2019 в ході робочого візиту до Харківської області Президента України з приводу масової незаконної вирубки дерев в лісах регіону була поширена недостовірна інформація, що не відповідає дійсності, ганьбить честь, гідність, ділову репутацію директора Державного підприємства «Гутянське лісове господарство» ОСОБА_1 , а саме: «Я вам можу сказати, це директор Гутянського лісгоспу - ОСОБА_1 , який я думаю, що впевнено, тут знають половина людей, сидячих в цьому залі, що він на сьогоднішній день самий великий «Чорний лісоруб» по Харківщині. Весь ліс, який йшов.... До речі на момент того, як я прийшов в лісгосп після відпустки, його фірма, яка називається «Профіт ДОП» повинна була Жовтневому лісовому господарству, заборгувала шість мільйонів гривень. Но згідно договорів, які заключають державні лісові господарства, не має право Державне лісове господарство відпускати деревину без сто відсоткової попередньої оплати. А тут на шість мільйонів!»;

- стягнути з ДП «Жовтневе лісове господарство») на його користь на відшкодування моральної шкоди у розмірі 1 (одну) гривню 00 копійок; стягнути з ДП «Жовтневе лісове господарство» на користь позивача сплачений судовий збір у розмірі 2 689,40 грн 40 коп.

Позов мотивовано тим, що позивач займає посаду директора ДП «Гутянське лісове господарство» з 2014 року. 17.07.2019 відбувся робочий візит Президента України ОСОБА_3 до Харківської області, одним із приводів його поїздки стала масова незаконна вирубка дерев в лісах регіону. В ході візиту відбулась зустріч Президента України з представниками лісових господарств та правоохоронних органів Харківської області. З доповіддю з питань незаконної вирубки лісових насаджень перед Президентом України виступив директор Державного підприємства «Жовтневе лісове господарство» ОСОБА_2 . Позивач не був присутній на даному заході у зв`язку із відрядженням до м. Києва та не зміг своєчасно надати відповідні пояснення щодо безпідставних звинувачень ОСОБА_2 . Про дану подію ОСОБА_1 стало відомо після ознайомлення в інтернет мережі з відео-сюжетом виступу ОСОБА_2 висвітленого засобами масової інформації. В ході доповіді ОСОБА_2 , на питання Президента України до відповідача останній зазначив: «З приводу того, що зробили з вашою машиною і в цілому, ви ж знаєте людей, які «кришують» цей «бізнес» на Харківщині?», Відповідач надав наступну відповідь (мовою оригіналу): «Я вам можу сказати, це директор Гутянського лісгоспу - ОСОБА_1 , який я думаю, що впевнено, тут знають половина людей, сидячих в цьому залі, що він на сьогоднішній день самий великий «Чорний лісоруб» по Харківщині. Весь ліс, який йшов.... До речі на момент того, як я прийшов в лісгосп після відпустки, його фірма, яка називається «Профіт ДОП» повинна була Жовтневому лісовому господарству, заборгувала шість мільйонів гривень. Но згідно договорів, які заюпочають державні лісові господарства, не має право Державне лісове господарство відпускати деревину без сто відсоткової попередньої оплати. А тут на шість мільйонів!». На друге запитання Президента України: «Скажіть, до кого ви звертались з приводу ОСОБА_1 .?», відповідач надав наступну відповідь: «По поводу ОСОБА_4 , я ні до кого не звертався, пан Президент...». За даними обставинами в інтернет мережі опубліковано відео-сюжет.

Внаслідок таких дій відповідача ОСОБА_1 , спричинено моральну (немайнову) шкоду, яка полягає в тому, що поширення неправдивої інформації призвело до формування негативної громадської думки щодо його професійної діяльності та ділової репутації, як директора Державного підприємства «Гутянське лісове господарство».

Зазначає, що постійно виникає потреба надавати різні пояснення та відомості щодо надуманих фактів, що відбирає багато робочого і особистого часу, спричиняє постійні психо-нервові стреси, виробничу та душевну напругу, що вимагає додаткових зусиль у повсякденній діяльності та організації особистого, приватного життя. Вважає, що зазначена інформація підлягає спростуванню, оскільки з огляду на характер її поширення, вона подана не у формі оціночних суджень, а у формі фактичних даних, які не підтверджені жодними доказами.

Відповідач проти позову заперечував , зазначав, що під час виступу на зустрічі він висловлював власну думку, що ОСОБА_1 є «чорним лісорубом» та власником ТОВ «Профіт-ДОП», яка заборгувала ДП «Жовтневе лісове господарство» грошові кошти на суму понад 6000000 грн за отриману деревину, є інформацією, яка була надана компетентним органам державної влади Президенту України, прокурору та начальнику поліції Харківської області задля її перевірки в установленому законом порядку та надання правильної та об`єктивної оцінки.

Рішенням Харківського районного суду Харківської області від 12 березня 2020 року позовну заяву ОСОБА_1 задоволено частково.

Визнано недостовірною інформацію, яка була поширена ДП «Жовтневе лісове господарство» в особі директора ОСОБА_2 17.07.2019 в ході робочого візиту до Харківської області Президента України з приводу масової незаконної вирубки дерев в лісах регіону, а саме: «Я вам можу сказати, це директор Гутянського лісгоспу - ОСОБА_1 , який я думаю, що впевнено, тут знають половина людей, сидячих в цьому залі, що він на сьогоднішній день самий великий «Чорний лісоруб» по Харківщині. Весь ліс, який йшов.... До речі на момент того, як я прийшов в лісгосп після відпустки, його фірма, яка називається «Профіт ДОП» повинна була Жовтневому лісовому господарству, заборгувала шість мільйонів гривень. Но згідно договорів, які заключають державні лісові господарства, не має право Державне лісове господарство відпускати деревину без сто відсоткової попередньої оплати. А тут на шість мільйонів!».

Зобов`язано ДП «Жовтневе лісове господарство», в особі директора ОСОБА_2 спростувати недостовірну інформацію, поширену 17.07.2019 в ході робочого візиту до Харківської області Президента України з приводу масової незаконної вирубки дерев в лісах регіону, щодо директора ДП «Гутянське лісове господарство», ОСОБА_1 у спосіб, найбільш близький до способу її поширення а саме: під час проведення публічного заходу - прес-конференції ДП «Жовтневе лісове господарство» із запрошенням журналістів, яких зазвичай запрошують на аналогічні прес- конференції, шляхом публічного проголошення протягом одного місяця з часу набрання законної сили рішенням суду на прес-конференції тексту наступного змісту: «Спростування! Директором ДП «Жовтневе лісове господарство» ОСОБА_2 17.07.2019 в ході робочого візиту до Харківської області Президента України з приводу масової незаконної вирубки дерев в лісах регіону була поширена недостовірна інформація, а саме: «Я вам можу сказати, це директор Гутянського лісгоспу - ОСОБА_1 , який я думаю, що впевнено, тут знають половина людей, сидячих в цьому залі, що він на сьогоднішній день самий великий «Чорний лісоруб» по Харківщині. Весь ліс, який йшов.... До речі на момент того, як я прийшов в лісгосп після відпустки, його фірма, яка називається «Профіт ДОП» повинна була Жовтневому лісовому господарству, заборгувала шість мільйонів гривень. Но згідно договорів, які заключають державні лісові господарства, не має право Державне лісове господарство відпускати деревину без сто відсоткової попередньої оплати. А тут на шість мільйонів!».

Стягнуто з ДП «Жовтневе лісове господарство» на користь ОСОБА_1 на відшкодування моральної шкоди у розмірі 1 (одна) гривня 00 копійок.

У задоволенні іншої частини позовних вимог - відмовлено.

Стягнуто з ДП «Жовтневе лісове господарство» на користь ОСОБА_1 судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 2 689,40 грн 40 коп.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції 18 квітня 2020року ДП «Жовтневе лісове господарство» подало апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, порушення норм процесуального права, неправильне застосування норм матеріального права, просило скасувати рішення та ухвалити нову постанову про відмову в задоволенні позову.

Апеляційна скарга мотивована тим, що суд не взяв до уваги те, що інформація, яка є предметом судового розгляду, фактично за своїм змістом є повідомленням про вчинення протиправних дій, яка надається компетентним органам президенту України, Прокурору Харківської області, начальнику поліції області з метою їх належної перевірки, через що вона не підлягає спростуванню і не може вважатися недостовірною.

Зазначає, що метою робочого візиту Президента в Харківську область, який відбувся 17.07.2019 року було припинення незаконної вирубки лісу, вочевидь питання збереження лісів України, їх раціонального використання та захисту від знищення та незаконної вирубки, з огляду на конституційні повноваження Президента України, що визначені ст..102 Конституції України належить до його компетенції. окрім цього, при здійсненні відповіді ОСОБА_2 були присутні Прокурор Харківської області, начальник Головного управління національної поліції Харківської області, голова обласної Харківської адміністрації, тобто службові особи до повноваження яких безпосередньо відносяться питання щодо забезпечення правопорядку в області.

Наголошує, що візит Президента України був офіційним, носив виключно робочий характер, був направлений на встановлення фактів незаконної вирубки лісу, перевірки фактів причетності до цього службових осіб, у тому числі працівників лісового господарства та правоохоронних органів та ОСОБА_2 була надана інформація компетентним органам задля її перевірки в установленому законом порядку та надання об`єктивної оцінки.

Вказує, що надання такої інформації не може само по собі бути підставою для задоволення позову, оскільки у такому випадку має місце реалізація особою конституційного права, передбаченого ст..40 Конституції України, а не поширенням недостовірної інформації.

У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_1 просить апеляційну скаргу відповідача залишити без задоволення, рішення суду першої інстанції без змін.

Відзив мотивовано тим, що судом перевірено усі факти, досліджено відеозапис у судовому засідання, вжито усіх можливих заходів для повного, всебічного а неупередженого судового розгляду, проте відповідачем не надано доказів того, що його виступ був розцінений як повідомлення про кримінальне правопорушення, за яким в подальшому проведена перевірка. Зазначає, що відповідачем не доведено правомірність повідомлення недостовірної інформації щодо кримінально караного діяння ОСОБА_1 шляхом її публічного розголошення під прес-конференції.

Заслухавши доповідь судді, пояснення учасників справи, перевіривши законність та обґрунтованість судового рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав для її задоволення, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: 1) неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

У статті 263 ЦПК України визначено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Вказаним нормам цивільного процесуального права рішення суду першої інстанції не повністю відповідає.

Частково задовольняючи позовні вимоги ОСОБА_1 суд першої інстанції виходив з того, що зважаючи на зміст розповсюдженої інформації та контекст її розповсюдження, відсутні підстави вважати вказану інформацію оціночними судженнями, адже вона містить пряму вказівку про причетність позивача до незаконної вирубки деревини та підпалу автомобіля, тобто вчинення кримінальних правопорушень, а отже містить відомості, достовірність яких може бути перевірена на відміну від оціночних суджень, у зв`язку з чим вказана інформація не може бути визнана оціночними судженням, та дійшов висновку , що зазначена інформація є недостовірною .

Проте погодитись з таким висновком суду першої інстанції не можна.

Судом встановлено, що 17.07.2019 відбувся робочий візит Президента України ОСОБА_3 до Харківської області, в ході якого відбулась робоча зустріч з представниками лісових господарств та правоохоронних органів Харківської області. З доповіддю з питань незаконної вирубки лісових насаджень перед Президентом України виступив директор Державного підприємства «Жовтневе лісове господарство» ОСОБА_2 .

В ході доповіді ОСОБА_2 на запитання до нього від Президента України: «З приводу того, що зробили з вашою машиною, і в цілому, ви ж знаєте людей, які «кришують» цей «бізнес» на Харківщині?» (3хв. 57с.) відповідач відповів: «Я вам можу сказати, це директор Гутянського лісгоспу - ОСОБА_1 , який я думаю, що впевнено, тут знають половина людей, сидячих в цьому залі, що він на сьогоднішній день самий великий «Чорний лісоруб» по Харківщині. Весь ліс, який йшов.... До речі на момент того, як я прийшов в лісгосп після відпустки, його фірма, яка називається «Профіт ДОП» повинна була Жовтневому лісовому господарству, заборгувала шість мільйонів гривень. Но згідно договорів, які заключають державні лісові господарства, не має право державне лісове господарство відпускати деревину без стовідсоткової попередньої оплати. А тут на шість мільйонів!» (4хв. 14с.);

На друге запитання Президента України: «Скажіть, до кого ви звертались з приводу ОСОБА_1 .?» (6 хв. 03 с.) відповідач надав наступну відповідь: «По поводу ОСОБА_4 , я ні до кого не звертався, пане Президент...» (6 хв. 10 с.).

Відповідно до частини четвертої статті 32 Конституції України кожному гарантується судовий захист права спростовувати недостовірну інформацію про себе і членів своєї сім`ї та права вимагати вилучення будь-якої інформації, а також право на відшкодування матеріальної і моральної шкоди, завданої збиранням, зберіганням, використанням та поширенням такої недостовірної інформації.

Частиною другою статті 34 Конституції України передбачено, що кожен має право вільно збирати, зберігати, використовувати і поширювати інформацію усно, письмово або в інший спосіб - на свій вибір.

Кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей (стаття 68 Конституції України).

Честь, гідність і ділова репутація є особистими немайновими благами, які охороняються цивільним законодавством (стаття 201 ЦК України).

Згідно із статтями 297, 299 ЦК України кожен має право на повагу до його гідності та честі, на недоторканність своєї ділової репутації.

За змістом частини першої статті 277 ЦК України фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім`ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації.

Статтею 10 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) передбачено, що кожен має право на свободу вираження поглядів. Це право включає свободу дотримуватися своїх поглядів, одержувати і передавати інформацію та ідеї без втручання органів державної влади і незалежно від кордонів. Здійснення цих свобод, оскільки воно пов`язане з обов`язками і відповідальністю, може підлягати таким формальностям, умовам, обмеженням або санкціям, що встановлені законом в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадської безпеки, для охорони порядку або запобігання злочинам, для охорони здоров`я або моралі, для захисту репутації або прав інших осіб, для запобігання розголошенню конфіденційної інформації або підтримання авторитету і безсторонності суду і є необхідним в демократичному суспільстві.

Відповідно до частин першої, другої статті 30 Закону України «Про інформацію» ніхто не може бути притягнутий до відповідальності за висловлення оціночних суджень. Оціночними судженнями, за винятком наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, зокрема з огляду на характер використання мовно-стилістичних засобів (вживання гіпербол, алегорій, сатири). Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості. Якщо особа вважає, що оціночні судження або думки принижують її гідність, честь чи ділову репутацію, а також інші особисті немайнові права, вона вправі скористатися наданим їй законодавством правом на відповідь, а також на власне тлумачення справи у тому самому засобі масової інформації з метою обґрунтування безпідставності поширених суджень, надавши їм іншу оцінку. Якщо суб`єктивну думку висловлено в брутальній, принизливій чи непристойній формі, що принижує гідність, честь чи ділову репутацію, на особу, яка таким чином та у такий спосіб висловила думку або оцінку, може бути покладено обов`язок відшкодувати завдану моральну шкоду.

За змістом статті 277 ЦК України не є предметом судового захисту оціночні судження, думки, переконання, критична оцінка певних фактів і недоліків, які, будучи вираженням суб`єктивної думки і поглядів відповідача, не можна перевірити на предмет їх відповідності дійсності (на відміну від перевірки істинності фактів) і спростувати, що відповідає прецедентній судовій практиці Європейського суду з прав людини при тлумаченні положень статті 10 Конвенції. Якщо особа вважає, що оціночні судження або думки, поширені в засобі масової інформації, принижують її гідність, честь чи ділову репутацію, а також інші особисті немайнові права, вона вправі скористатися наданим їй частиною першою статті 277 ЦК та відповідним законодавством правом на відповідь, а також на власне тлумачення справи у тому ж засобі масової інформації з метою обґрунтування безпідставності поширених суджень, надавши їм іншу оцінку. Якщо суб`єктивну думку висловлено в брутальній, принизливій чи непристойній формі, що принижує гідність, честь чи ділову репутацію, на відповідача може бути покладено обов`язок відшкодувати моральну шкоду.

За своїм характером судження має оціночний характер та виражає ставлення того, хто говорить, до змісту висловленої ним думки, що пов`язано з такими психологічними станами, як віра, впевненість чи сумнів.

Отже, будь-яке судження, яке має оціночний характер, будь-яка критика та оцінка вчинків, вираження власних думок щодо якості виконуваних публічних функцій, отриманих результатів тощо, не є підставою для захисту права на повагу честі, гідності та ділової репутації та, відповідно, не є предметом судового захисту.

Вирішуючи справи про захист честі, гідності та ділової репутації, суди повинні перевіряти чи містить інформація, що стала підставою для звернення до суду, конкретні життєві обставини, фактичні твердження. Якщо зміст та характер досліджуваної інформації свідчить про наявність фактів, така інформація або її частина не може вважатись оціночним судженням, оскільки є не результатом суб`єктивної оцінки, а відображенням об`єктивної істини, що може бути встановлена у судовому порядку.

Відповідно до ст..40 Конституції України усі мають право направляти індивідуальні чи колективні письмові звернення або особисто звертатися до органів державної влади, органів місцевого самоврядування та посадових і службових осіб цих органів, що зобов`язані розглянути звернення і дати обґрунтовану відповідь у встановлений законом строк.

Аналогічне роз`яснення висловлено в пункті 16 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 лютого 2009 року № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи», в якому роз`яснено, що відповідно до ст.40 Конституції України усі мають право направляти індивідуальні чи колективні письмові звернення або особисто звертатися до органів державної влади, органів місцевого самоврядування та посадових і службових осіб цих органів, що зобов`язані розглянути звернення і дати обґрунтовану відповідь у встановлений законом строк.

При цьому, суди повинні мати на увазі, що у випадку, коли особа звертається до зазначених органів із заявою, в якій міститься та чи інша інформація, і в разі, якщо цей орган компетентний перевіряти таку інформацію та надавати відповідь, проте в ході перевірки інформація не знайшла свого підтвердження, вказана обставина не може сама по собі бути підставою для задоволення позову, оскільки у такому випадку мала місце реалізація особою конституційного права, передбаченого ст.40 Конституції, а не поширення недостовірної інформації.

Відповідно до ст. 89 ЦПК України Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

З матеріалів справи вбачається, що інформація, що є підставою розглянутого судом позову, була висловлена позивачем під час робочого візиту за участю Президента України ОСОБА_3 до Харківської області, в ході якого відбулась зустріч з представниками лісових господарств та правоохоронних органів Харківської області.

Окрім Президента України на зустрічі 17.07.2019 року були присутні Прокурор Харківської області ОСОБА_5 , Начальник Головного управління Національної поліції Харківської області ОСОБА_6 , Голова обласної Харківської адміністрації ОСОБА_7 , тобто службові особи, які наділені повноваженнями щодо забезпечення правопорядку, проведення досудового розслідування та здійснення процесуального керівництва.

Всупереч положенням наведеної норми ст. 89 ЦПК України суд не надав належної оцінки вищевказаним обставинам, які у світлі згаданих положень ст. ст. 40 Конституції України, статті 277 ЦК України, частин першої, другої статті 30 Закону України «Про інформацію» та наведеним вище рекомендацій щодо застосування цих норм права, висловлених в пункті 16 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 лютого 2009 року № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи», свідчать про те, що повідомлена директором ДП «Жовтневе лісове господарство» ОСОБА_2 інформація за своїм змістом має оціночний характер та метою її поширення є повідомленням правоохоронним органам та Президенту України про можливу протиправну діяльність позивача, яка має перевірятися компетентними органами у встановленому законом порядку, а не відповідачем, який не має для цього належної компетенції.

Згідно зі статтю 102 Конституції України Президент України є главою держави і виступає від її імені. Президент України є гарантом державного суверенітету, територіальної цілісності України, додержання Конституції України, прав і свобод людини і громадянина.

Суд першої інстанції не звернув уваги на мету, з якою відповідач повідомив про діяльність позивача, яка на його думку мала протиправний характер, що такі дії відповідача об`єктивно були спрямовані на її перевірку компетентним органом, і не мали сутяжницького характеру, а тому у даному випадку були відсутні визначені у ч. 2 ст. 10 Конвенції «Про захист прав людини і основоположних свобод» підстави для втручання у гарантоване ч. 1 згаданої статті право особи на вільне поширення інформації.

Враховуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку, що надання ОСОБА_2 під час робочої наради за участю Президента України та представників правоохоронних органів 17.07.2019 інформації щодо ОСОБА_1 було зверненням до правоохоронних органів, що виключає визнання такої інформації недостовірною, оскільки таке звернення відповідно до ст. 40 Конституції України є конституційним правом особи, що відповідає принципам демократичної держави і тому втручання у захищене .

Таким чином, колегія суддів вважає необґрунтованими та безпідставними, такими, що спростовуються встановленими судом апеляційної інстанції обставинами справи, висновки суду першої інстанції про поширення відповідачем недостовірної та неправдивої інформації, що принижує честь, гідність та ділову репутацію позивача.

Позовні вимоги ОСОБА_1 є не доведеними і тому не підлягають задоволенню.

З огляду на те, що доводи скарги знайшли своє підтвердження, на невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення судом норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права, колегія суддів відповідно до п.п. 3, 4 ч. 1 ст. 376 ЦПК України скасовує оскаржене рішення суду першої інстанції та ухвалює нове рішення про відмову у задоволенні позову, за його недоведеністю.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України з ОСОБА_1 на користь ДП «Жовтневе лісове господарство» підлягає стягненню сплачений апелянтом судовий збір у розмірі 4034,10 грн.

Керуючись п. 2 ч. 1 ст. 374, ст.ст. 376, 381-384, 389-391 ЦПК України, суд апеляційної інстанції

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Державного підприємства «Жовтневе лісове господарство» задовольнити.

Рішення Харківського районного суду Харківської області від 12 березня 2020 року скасувати, ухвалити нову постанову.

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Державного підприємства «жовтневе лісове господарство» про визнання поширеної інформації недостовірною, спростування недостовірної інформації, захист ділової репутації, відшкодування моральної шкоди відмовити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Державного підприємства «Жовтневе лісове господарство» судовий збір у розмірі 4034,10 грн.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня прийняття, і протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст судового рішення складено 03 грудня 2020 року

Головуючий В.Б. Яцина.

Судді колегії І.В.Бурлака.

О.М. Хорошевський.