Справа № 289/723/20
Номер провадження 2-о/289/83/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.12.2020 м. Радомишль

Радомишльський районний суд Житомирської області у складі:

головуючого судді Сіренко Н.С.,

за участю: секретаря судового засідання Галькевич Ю.В.,

за відсутності учасників процесу,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа - Радомишльська міська рада Житомирської області в особі Великорацького старостинського округу Радомишльського району про встановлення факту, що має юридичне значення, -

ВСТАНОВИВ:

14.05.2020 до суду надійшла заява ОСОБА_1 про встановлення факту, що заповіт ОСОБА_2 від 06.04.1991 складено на користь ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 .

Відповідно до Протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14.05.2020, головуючим суддею у справі визначено суддю ОСОБА_5 .

Ухвалою від 20.07.2020, після усунення недоліків заяви, суддею відкрито провадження у справі та призначено до судового засідання на 15.09.2020.

В судове засідання від 15.09.2020 належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи (а.с.23,27) заявник не з`явився, направив на електронну пошту суду заяву в якій зазначив, що у зв`язку з робочою зайнятістю не має можливості бути присутнім при розгляді справи, а тому просить суд відкласти проведення судового засідання на іншу дату, щодо розгляду даної справи за його відсутності категорично заперечує (а.с.30-31).

За клопотанням заявника розгляд справи було відкладено на 03.12.2020. (а.с.32) та поновлено виклик учасників процесу (а.с.33,34,35).

Відповідно до телефонограми від 17.09.2020 заявник повідомив суду нову адресу для листування (а.с.33).

В судове засідання від 03.12.2020 учасники процесу не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином, про що свідчать рекомендовані повідомлення про вручення поштових відправлень (а.с.36,37).

Від представника заінтересованої особи надійшла заява до суду про розгляд справи без його участі (а.с.38).

У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судове засідання осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, ознайомившись із матеріалами справи, приходить до наступного.

Згідно ст. 293 ЦПК України, окреме провадження це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до ч. 3 ст. 294 ЦПК України, справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

З моменту відкриття провадження у справі (20.07.2020) та до судового засідання 03.12.2020 минуло більше чотирьох місяців, а з дати надходження до суду заяви ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин (14.05.2020) та до судового засідання 03.12.2020 більше півроку. В жодне з призначених судових засідань місцевого суду під головуванням судді ОСОБА_5 заявник не з`явився, в той же час у поданій заяві 15.09.2020 категорично заперечував щодо розгляду справи за його відсутності.

У рішеннях від 28.10.1998 у справі «Осман проти Сполученого королівства» та від 19.06.2001 у справі «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Вказаними рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні від 07.07.1989 у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» ЄСПЛ вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Частинами першою, другою, п`ятою статті 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; 5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності, така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Аналогічна позиція викладена у Постанові Верховного Суду від 21.09.2020 у справі № 658/1141/18.

Враховуючи викладене, застосовуючи аналогію закону, суд дійшов висновку про залишення заяви без розгляду, у зв`язку з повторною неявкою у судове засідання належним чином повідомленого заявника.

Разом з тим, заявнику необхідно роз`яснити, що залишення заяви без розгляду не позбавляє його можливості звернутися до суду повторно.

Керуючись ст.ст. 257, 259, 260-251, 293, 294, 353 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа - Радомишльська міська рада Житомирської області в особі Великорацького старостинського округу Радомишльського району про встановлення факту, що має юридичне значення залишити без розгляду.

Роз`яснити заявнику, що після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, він має право звернутися до суду повторно.

Ухвала набирає законної сили негайно після її підписання суддею в порядку передбаченому ч. 2 ст. 261 ЦПК України та може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом 15 днів з дня її проголошення шляхом подачі апеляційної скарги до Житомирського апеляційного суду, з врахуванням вимог п. 15.5) Розділу ХІІІ Перехідні положення ЦПК України.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Суддя Н. С. Сіренко