Справа № 314/2347/19
Провадження № 2/314/146/2020
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

19.11.2020 року м. Вільнянськ

Справа № 314/2347/20;

провадження № 2/314/146/2020;

Вільнянський районний суд Запорізької області у складі:

головуючого судді Кіяшко В.О.,

секретар судового засідання Павлівська І.В.,

учасники справи:

-позивач ОСОБА_1 ;

-відповідач ОСОБА_2 ;

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Вільнянськ в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів,

стислий виклад позицій сторін.

Позивач звернулася до суду 29.05.2019 з позовом до ОСОБА_2 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів.

Позовні вимоги позивач мотивувала тим, що Запорізьким районним судом Запорізької області 12.06.2007 року видано виконавчий лист № 2-680 про стягнення з ОСОБА_2 аліментів на користь ОСОБА_1 на утримання дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі ј частини від усіх видів заробітку (доходу), але не менше 30% прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку, до досягнення донькою повноліття.

Позивачем ОСОБА_4 було подано виконавчий лист на виконання до Вільнянського РВ ДВС ГТУЮ у Запорізькій області на підставі якого відкрито виконавче провадження № 23993471.

Відповідач не виконував рішення суду внаслідок чого утворилася заборгованість.

Згідно розрахунку заборгованості головного державного виконавця Вільнянського РВ ДВС ГТУЮ у Запорізькій області Біченко Л.П. за виконавчим провадженням № 23993471 станом на 01.05.2019 заборгованість зі сплати аліментів складає 46703,34 грн.

Крім того, з підстав, передбачених ст. 196 СК України представником позивача здійснено розрахунок неустойки (пені) в межах наявної заборгованості по аліментах з урахуванням практики Великої Палати Верховного Суду згідно формули, відповідно до якого пеня по виконавчому провадженню № 23993471 станом на 01.05.2019 складає 396172,35 грн.

Представник позивача надала до суду заяву про розгляд справи без її участі та участі позивача, на позовних вимогах наполягають, просять задовольнити.

Відповідач про час та місце слухання справи повідомлений належним чином, відповідно до ст.ст. 128, 130 ЦПК України. Згідно ч. 1 ст. 280 ЦПК України, якщо відповідач у судове засідання не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи по суті повідомлений завчасно і належним чином, причин неявки суду не повідомив, відзив на позов не подав, то суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи.

Заяви, клопотання інші процесуальні дії у справі.

ухвалою від 21.06.2019 провадження по справі відкрито (суддя Кофанов А.В.).

24.04.2020 відповідно до ст. 14 ЦПК України справа надійшла в провадження судді Кіяшко В.О. у зв`язку зі звільненням судді ОСОБА_5 у відставку.

Ухвалою суду від 07.09.2020 суддею ОСОБА_6 цивільну справу прийнято до провадження та відкрито в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням осіб, у якій роз`яснено права сторін.

Інших процесуальних дій у справі (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову) не вчинялось, провадження не зупинялось.

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

Повно і всебічно з`ясувавши обставини, на які позивач посилалася як на підставу своїх вимог, дослідивши надані докази, суд

встановив

відповідач ОСОБА_2 не виконує рішення суду, не сплачує аліменти згідно виконавчого листа, який перебуває на примусовому виконанні, внаслідок чого утворилася заборгованість, а саме згідно розрахунку заборгованості головного державного виконавця Вільнянського РВ ДВС ГТУЮ у Запорізькій області Біченко Л.П. за виконавчим провадженням № 23993471 станом на 01.05.2019 заборгованість зі сплати аліментів складає 46703,34 грн. Крім того, з підстав, передбачених ст. 196 СК України представником позивача здійснено розрахунок неустойки (пені) в межах наявних заборгованостей по аліментах з урахуванням практики Великої Палати Верховного Суду згідно формули, відповідно до якого пеня по виконавчому провадженню № 23993471 станом на 01.05.2007 складає 396172,35 грн.

Оцінка аргументів учасників справи та доводів щодо порушення прав, застосовані норми права.

Доводи позивача, викладені в позовній заяві, суд вважає обґрунтованими з наступних підстав.

Згідно ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до положень ст. 3 Конвенції ООН «Про права дитини», яку ратифіковано Постановою ВР № 789-XII від 27.02.91р., в усіх діях щодо дітей першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Зокрема, передбачено, що дитині забезпечується такий захист і піклування, які необхідні для її благополуччя, беручи до уваги права й обов`язки її батьків, опікунів чи інших осіб, які відповідають за неї за законом, і з цією метою вживаються всі відповідні законодавчі і адміністративні заходи.

Відповідно до ст.ст. 8,11 Закону України «Про охорону дитинства» кожна дитина має право на рівень життя, достатній для її фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного і соціального розвитку. Батьки або особи, які їх замінюють, несуть відповідальність за створення умов, необхідних для всебічного розвитку дитини, відповідно до законів України. Предметом основної турботи та основним обов`язком батьків є забезпечення інтересів своєї дитини.

Відповідно дост. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ст.ст. 12, 13 ЦПК України, суд розглядає справи на принципах змагальності і диспозитивності, цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно вимог ст.ст. 76, 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Статтею 180 Сімейного кодексу України (далі СК України) встановлений обов`язок батьків утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Сплата аліментів за рішенням суду є одним із способів виконання обов`язку утримувати дитину тим з батьків, хто проживає окремо від дитини.

Частиною 3 статті 195 СК України визначено, що розмір заборгованості за аліментами обчислюється державним виконавцем, приватним виконавцем, а в разі виникнення спору судом.

Згідно з ч. 4 ст. 194 СК України заборгованість за аліментами стягується незалежно від досягнення дитиною повноліття.

Згідно зі ст. 196 Сімейного кодексу України при виникненні заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки ( пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення. Відповідно до зазначеного, неустойка нараховується на щомісячну заборгованість від суми несплачених аліментів за кожен день за весь час прострочення по день добровільного погашення боргу або на момент стягнення.

Відповідно до п. 22 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосуванням судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» передбачена ст. 196 СК України відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи. На платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилась з незалежних від нього причин, зокрема, у зв`язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення сплати аліментів.

Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти.

Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов`язку буде різним, отже і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Тобто, пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводилося стягнення.

Саме така правова позиція 25.04.2018 року висловлена у постанові Верховного Суду України у справі № 572/1762/15-ц.

Отже загальна сума пені за несплату або несвоєчасну сплату аліментів має розраховуватися за формулою:

?р=(А1?1%?Q1)+(А2?1%?Q2)+........(An?1%?Qn), де:

?р - загальна сума пені за несплату або прострочення сплати аліментів, обраховується позивачем на момент подачі позову;

А1 - нарахована сума аліментів за перший місяць;

Q1 - кількість днів прострочення сплати суми аліментів за перший місяць;

А2 - нарахована сума аліментів за другий місяць;

Q2- кількість днів прострочення сплати аліментів за другий місяць;

An- нарахована сума аліментів за останній місяць перед подачею позову;

Qn- кількість днів прострочення сплати аліментів за останній місяць.

Пеня за заборгованість по сплаті аліментів нараховується на всю суму несплачених аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення.Такий правовий висновок викладено в постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 року у справі № 572/1762/15-ц, провадження № 14-37цс18.

Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини.

Запорізьким районним судом Запорізької області 12.06.2007 видано виконавчий лист № 2-680 про стягнення з ОСОБА_2 аліментів на користь ОСОБА_4 у розмірі ј частини від усіх видів доходів щомісячно, але не менше ніж 30 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, до досягнення донькою повноліття. Даний виконавчий лист позивачем ОСОБА_4 пред`явлено на виконання до Вільнянського РВ ДВС ГТУЮ у Запорізькій області на підставі якого відкрито виконавче провадження № 23993471.

Вдповідач зобов`язаний сплачувати аліменти, однак рішення суду про стягнення аліментів не виконує, внаслідок чого утворилась заборгованість, що також підтверджується розрахунками заборгованості головного державного виконавця Вільнянського РВ ДВС ГТУЮ у Запорізькій області Біченко Л.П. за виконавчим провадженням № 23993471 станом на 01.05.2019 заборгованість зі сплати аліментів складає 46703,34 грн.

Перевіряючи наданий представником позивача розрахунку неустойки за прострочення сплати аліментів, судом встановлено, що він розрахований вірно, відповідно до положень ст. 196 СК України.

Положення ч. 1 ст. 196 СК України не передбачає права одержувача аліментів на стягнення неустойки (пені) більше 100 відсотків заборгованості.

Таким чином, враховуючи, приписи ст. 196 СК України та виходячи із того, що сума неустойки (пені) за порушення відповідачем аліментних зобов`язань становить по виконавчому провадженню № 23993471 станом на 01.05.2020 складає 396172 грн. 35 коп., тобто перевищує 100 % заборгованості по кожному аліментному зобов`язанню, стягненню підлягає неустойка (пеня) в межах наявної заборгованості за аліментами на дитину у розмірі 46703 грн. 34 коп.

На основі всебічно з`ясованих обставин, оцінивши належність та допустимість наданих доказів, а також достатність та взаємозв`язок у їх сукупності, суд приходить до переконання, що позовні вимоги про стягнення неустойки за прострочення сплати аліментів підлягають задоволенню.

Судові витрати.

Частиною 1 ст. 133 ЦПК України передбачено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати на професійну правничу допомогу (п. 1 ч. 3).

Ст. 137 ЦПК України передбачає підстави та порядок вирішення питання розподілу витрат на професійну правничу допомогу.

Згідно з ч. 3 ст. 137 ЦПК України для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд має з`ясувати склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та інше), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження).

Вказана правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 27.06.2018 по справі №826/1216/16.

Позивач просить стягнути з відповідача витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 3000,00 грн.

Як вбачається з матеріалів справи позивачем надані суду докази укладання між ОСОБА_4 та Адвокатським об`єднанням «Юрлюкссервіс» в особі адвоката Коломоєць І.В. договору про надання правової допомоги № 1712/2018 від 17.12.2018 (а.с. 13-14), розрахунок виконаних робіт, акт виконаних робіт (а.с. 12) та квитанція до прибуткового ордера № 50 від 23.05.2019 (а.с. 11).

Отже, в матеріалах справи наявний детальний опис робіт, виконаних адвокатом та докази, що свідчать про оплату гонорару адвоката, пов`язаних із наданням правової допомоги (квитанція до прибуткового касового ордера).

Враховуючи викладене, суд вважає вимогу позивача про стягнення з відповідача витрат пов`язаних із отриманням професійної правової допомоги обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню.

Згідно з пунктом 1 частини другоїстатті 141 ЦПК України судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача. Оскільки позивач звільнена від сплати судового збору при подачі даного позову до суду на підставі ст. 5 Закону України «Про судовий збір», то витрати по сплаті судового збору слід стягнути з відповідача на користь держави.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 180, 181, 182, 194, 195, 196 СК України, ст.ст.2, 4, 12, 13, 76, 81, 133, 137, 141, 258-259, 263-265, 280-284 ЦПК України, суд, -

вирішив:

1.Позов задовольнити.

2. ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , (РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ), на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , (РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_2 ) неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів по ВП № 23993471 у розмірі 46703 (сорок шість тисяч сімсот три) гривні 34 копійки.

3.Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , (РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ), на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , (РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_2 ) витрати на правову допомогу у розмірі 3000 (три тисячі) грн. 00 коп.

4.Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , (РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ) , на користь держави судовий збір у розмірі 768 (сімсот шістдесят вісім) гривень 40 копійок.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Оскарження заочного рішення відповідачем в апеляційному порядку може мати місце лише в разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення та в разі ухвалення повторного заочного рішення судом першої інстанції. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватись з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Позивач має право на оскарження заочного рішення в загальному порядку. Апеляційна скарга на рішення суду подається до Запорізького апеляційного суду через Вільнянський районний суд Запорізької області, протягом 30 днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного тексту рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили відповідно до загального порядку після закінчення строку для подання апеляційної скарги, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Повний текст рішення суду складено 24.11.2020 року.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_2 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Суддя Вікторія Олександрівна Кіяшко

24.11.2020