Справа № 215/994/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 листопада 2020 року Тернівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі: головуючого судді Камбул М.О.,

при секретарі судового засідання Кошмак А.С.,

за участю: позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

представника відповідача ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі №3 м. Кривого Рогу за правилами загального позовного провадження за допомогою звукозаписувального технічного засобу цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

Стислий виклад позиції позивача.

26.02.2019 та уточнено 28.02.2019, ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини до ОСОБА_4 , просить визначити йому двомісячний строк для подання до Другої криворізької державної нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті його батька ОСОБА_5 .

В обґрунтування позовної заяви ОСОБА_1 вказує, що він 01.02.2019 від свого хрещеного батька, ОСОБА_6 , якого випадкового зустрів на вулиці, дізнався, що його батько ОСОБА_5 , з яким він не проживав сумісно, та не спілкувався, помер. Останній, після розлучення з моєю матір`ю в 90-х роках, перестав з ними взагалі спілкуватися, та уникав з ним зустрічей. З 90-х років він бачив його декілька разів, при чому він поводився з ним нейтрально - одночасно визначаючи факт його існування, батьківської турботи не проявляв, спілкуватися та підтримувати стосунки не бажав. Останній раз, він бачив батька біля буд. АДРЕСА_1 , приблизно в 2015 році, однак побачивши його, батько навіть з ним не поздоровався. Оскільки ОСОБА_6 , який сповістив його про смерть батька, не знав, коли саме це сталося та за яких обставин, тому він звернувся до відділу РАГС та отримав копію свідоцтва про смерть, в якому було зазначено, що його батько ІНФОРМАЦІЯ_1 помер. Після чого, він одразу звернувся до державної нотконтори з заявою про прийняття спадщини. В нотконторі його повідомили, що спадкова справа відкрита, та за спадщиною зверталася ОСОБА_4 , за життя померлий батько заповіту не склав.

03.02.2019 він з ЄРСР дізнався, що відповідач зверталася до Тернівського районного суду міста Кривого Рогу про визнання факту проживання однією сім`єю з його померлим батьком, та встановлення права власності на майно, яке залишилось після його смерті. 07.02.2019 він отримав копію рішення суду, в якому було вказано, що позов ОСОБА_4 було задоволено частково та встановлено факт сумісного проживання, та встановлено за нею право власності на квартиру АДРЕСА_2 , яка залишилась після смерті його батька. Після чого, маючи копію рішення, він 13.02.2019 знову відвідав нотаріальну контору, де надав копію рішення суду, та внаслідок чого було виготовлено відмову у видачі йому свідоцтва на спадщину за законом, з посиланням на те, що він пропустив шестимісячний строк прийняття спадщини. Крім того, в отриманій відмові нотаріуса, було зазначено, що звертаючись до нотаріуса ОСОБА_4 вказала, що інших спадкоємців передбачених законом немає, хоча знала, що у померлого є син, щодо відсутності спадкоємців також було зазначено у позовній заяві відповідача, з якою вона зверталася до суду.

ОСОБА_4 після визнання судом факту її сумісного проживання з його батьком більше 5 років однією сім`єю, набула статусу спадкоємця 4 черги.

Оскільки про смерть батька, він дізнався тільки 01.02.2019, тому він не зміг у встановлений строк звернутися із заявою до нотаріальної контори про прийняття спадщини, а відповідач знаючи про його існування, не сповістила його, потайки звернулася до нотаріуса, де теж заявила, що інших спадкоємців немає, звернувшись до суду, також не залучила його як сторону в справі.

Вважає, причини пропуску ним вказаного строку поважними, адже через відсутність спілкування за життя з його батьком через небажання останнього, а також відсутності інформації про смерть батька та умисних дій відповідача, яка приховувала вказані обставини, що є непереборною силою. Крім того, відповідач достовірно знала про нього, а також про адресу його проживання, оскільки вона і його покійний батько, котрий ухилявся від сплати аліментів, в суді та у виконавчій службі, стверджували його матері, що як би вони знали, що він проживає в буд. АДРЕСА_1 , вони б давно їх сплатили.

Зазначає, що спадщина відкрилася з 16.11.2017 по 17.05.2018. Однак, він не міг потрапити до нотаріальної контори також через хворобу , в період часу з 13.01.2018 по 21.01.2018 та з 28.02.2018 по 07.03.2018 він хворів, а потім ще один місяць амбулаторного лікування під наглядом гематолога та терапевта. Вказує, що з 2016 року і по теперішній час він хворіє, з деяким полегшенням, але систематичним відвідуванням гематологичного відділення 4-ої міської лікарні, та періодично лікується у 7-ій міській лікарні, тому просить йому визначити двомісячний строк для подання до Другої криворізької державної нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті його батька- ОСОБА_5 .

Стислий виклад заперечень відповідача.

09.08.2019 відповідач ОСОБА_4 надала відзив на позовну заяву. Вказує, що вона проживала з ОСОБА_5 , 1963 року народження, з початку 2000 року до дня його смерті, без реєстрації шлюбу. ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 помер. Після його смерті відкрилася спадщина на квартиру АДРЕСА_2 . Після смерті ОСОБА_5 , вона звернулася до нотаріальної контори для прийняття спадщини в порядку четвертої черги за законом, як особа, яка проживала зі спадкодавцем однією сім`єю не менше як п`ять років до часу відкриття спадщини. У видачі свідоцтва про право власності на спадкове майно, їй було відмовлено, у зв`язку з відсутністю факту родинних зв`язків з померлим, та рекомендовано звернутися до суду. Так як спадкоємців першої черги не було заявлено до нотаріальної контори, вона звернулася до суду з заявою про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності в порядку спадкування, про що було ухвалене відповідне рішення.

Про позивача їй взагалі не було відомо, так як спадкодавець і позивач ніколи не спілкувалися. Коли ОСОБА_5 хворів, потребував допомоги та помер, позивач жодного разу не з`явився, не цікавився його станом здоров`я та життям.

Щодо умисного приховування нею похорон спадкодавця, зазначає, що похорони були публічними, і всі друзі, близькі та співробітники були на цих похоронах. Вважає, що у позивача відсутні поважні причини пропуску строку для прийняття спадщини, так як він був незначний час на лікарняному, а інший час безтурботно працював, та жив своїм життям, батько його не цікавив, тому просить відмовити ОСОБА_1 у визначенні додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті спадкодавця ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Заяви, клопотання учасників справи.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 підтримує позовні вимоги, та просить задовольнити їх, на підставах викладених у позовній заяві. Зазначає, що постійно хворіє, з батьком не спілкувався, тому і не знав про його смерть. Як тільки про смерть батька він дізнався від хрещеного- ОСОБА_6 він одразу звернувся до нотаріальної контори з відповідною заявою. Вважає, що причини пропуску ним строку прийняття спадщини є поважними.

Представник позивача ОСОБА_2 позовні вимоги підтримує в повному обсязі, на підставах викладених у позовній заяві

Відповідач ОСОБА_4 в судове засідання не з`явилася, про дату, час і місце розгляду справи повідомлена належним чином.

Представник відповідача ОСОБА_3 в судовому засіданні просить відмовити у задоволенні позову, оскільки у позивача були відсутні труднощі щодо прийняття спадщини. Причини на які посилається позивач є не поважними, позивач мешкав разом з батьком на одній вулиці, не намагався спілкуватися з батьком, не відвідував його в лікарні, не цікавився батьком взагалі. Щодо посилань позивача на те, що він двічі був на лікарняному, зазначає, що після кожного лікарняного позивач виходив на роботу, проходив щорічний медичний огляд та працював, тому відсутні поважні причини пропуску строку для прийняття спадщини.

Процесуальні дії у справі.

Ухвалою Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 09.04.2019 позовну заяву прийнято до розгляду та призначено підготовче засідання на 10-00 год. 06.05.2019, за правилами загального позовного провадження та витребувано з Другої криворізької державної нотаріальної контори інформацію, хто звертався з заявою про прийняття спадщини та чи посвідчувався заповіт після смерті ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою суду від 06.05.2019 у справі закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті на 10:00 год. 11.06.2019.

11.06.2019 в судовому засіданні відкладено розгляд справи на 12-00 год. 09.08.2019, за клопотанням представника відповідача ОСОБА_3 , у зв`язку з ознайомленням з матеріалами справи.

В судовому засіданні 09.08.2019 відкладено розгляд справи до 15-00 год. 05.09.2019, для направлення позивачу відзиву на позовну заяву, та для витребування за клопотанням позивача ОСОБА_1 завірених належним чином копій історії (картки) стаціонарного хворого ОСОБА_1 , копії його амбулаторної картки з КНП «Центр первинної медико-санітарної допомоги №1» КМР та з КП «Криворізька міська клінічна лікарні №4» КМР.

05.09.2019 оголошено по справі перерву до 11-00 год. 08.10.2019, для повторного витребування з лікарні КНП «ЦПМСД №1» КМР копій історії стаціонарного хворого ОСОБА_1 та копії амбулаторної картки.

В судовому засіданні 08.10.2019 оголошено по справі перерву до 14-30 год. 23.10.2019, у зв`язку з наданням часу представнику відповідача ОСОБА_3 для належної підготовки клопотання про витребування доказів та за клопотанням позивача про витребування з КНП «ЦПМСД №1» КМР та з КП «Криворізька міська клінічна лікарні №4» КМР інформації: чи перебував ОСОБА_1 на амбулаторному лікуванні в період часу з 16.11.2017 по 17.05.2018, та чи перебуває останній на їхньому обліку, якщо так, то з яким діагнозом.

23.10.2019 оголошено по справі перерву до 14-00 год. 25.11.2019, для належного виклику представника відповідача ОСОБА_3

25.11.2019 справу знято з розгляду до 10-30 год. 19.12.2019, у зв`язку з зайнятістю судді в іншому провадженні.

19.12.2019 справу знято з розгляду до 10-30 год. 30.01.2020, у зв`язку з відрядженням судді.

В судовому засіданні 30.01.2020 оголошено по справі перерву до 11-30 год. 18.02.2020, для витребування інформації за клопотанням позивача ОСОБА_1 , яке задоволено в судовому засіданні, з відділення №2 ЛДЦ ТОВ «Медіком Кривбас», а саме копію амбулаторної картки ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за період з січня 2017 по теперішній час.

18.02.2020 оголошено по справі перерву до 11-00 год. 03.03.2020, для отримання відповіді на запит суду від 18.02.2020.

Ухвалою суду від 03.03.2020 відкладено розгляд справи до 10-00 год. 26.03.2020, за клопотанням представника відповідача ОСОБА_3 , у зв`язку з відпусткою.

26.03.2020 в судовому засідання відкладено розгляд справи до 11-30 год. 21.04.2020, за клопотанням представника відповідача ОСОБА_3 , у зв`язку з запровадженням з 12.03.2020 по 03.04.2020 в Україні карантину, через спалах короновірусу в світі.

21.04.2020 постановлено ухвалу суду про відкладення розгляду справи на 13.05.2020 на 11.00 год., за клопотанням представника відповідача ОСОБА_3 , у зв`язку з 12.03.2020 по 24.04.2020 запровадженням в Україні карантину.

Ухвалою суду від 13.05.2020 відкладено розгляд справи на 11-30 год. 27.05.2020, у зв`язку з неявкою сторін, які про дату, час і місце розгляду справи повідомлені належним чином.

В судовому засіданні 27.05.2020 оголошено по справі перерву до 11-30 год. 22.06.2020, за клопотанням представника відповідача ОСОБА_3 для витребування інформації та копію витягу з медичної картки щодо щорічного проходження медичного огляду ОСОБА_1 з відділення №2 ЛДЦ ТОВ «Медіком Кривбас», за період з січня 2017 року по теперішній час.

22.06.2020 в судовому засіданні оголошено по справі перерву до 09-40 год. 30.06.2020, у зв`язку з наданням часу для отримання відповіді на запит суду від 27.05.2020.

30.06.2020 постановлено ухвалу суду про відкладення розгляду справи на 12-00 год. 31.07.2020, за клопотанням позивача ОСОБА_1 про відкладення розгляду справи, у зв`язку з пандемією в Україні.

Ухвалою суду від 31.07.2020 відкладено розгляд справи на 11-00 год. 25.08.2020, за клопотанням представника відповідача ОСОБА_3 , у зв`язку з її знаходженням у відпустці до 24.08.2020.

В судовому засіданні 25.08.2020 оголошено по справі перерву до 10-00 год. 12.10.2020, для виклику свідків.

12.10.2020 в судовому засіданні оголошено перерву до 10-00 год. 05.11.2020, для виклику свідка ОСОБА_5 .

В судовому засіданні 05.11.2020 оголошено по справі перерву до 11-00 год. 25.11.2020, для підготовки сторін до судових дебатів.

Інші процесуальні дії (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо) не застосовувались.

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом, згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , виданого Тернівським районним відділом РАЦС м. Кривого Рогу, актовий запис № 211, ІНФОРМАЦІЯ_2 народився ОСОБА_1 , у відомостях про батьків зазначено: мати ОСОБА_5 , батько - ОСОБА_5 (а.с. 8).

Шлюб між ОСОБА_5 та ОСОБА_5 був розірваний 23.01.1997 відділом реєстрації актів громадянського стану по виконкому Тернівської районної Ради народних депутатів м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, актовий запис № 36 (а.с. 33).

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 , виданим 30.01.2019 Тернівським районним у місті Кривому Розі відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис 1331 (а.с. 31).

Постановою від 13.02.2019, державним нотаріусом Другої криворізької державної нотаріальної контори Тімошиною О.В., відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно, яке належало померлому ІНФОРМАЦІЯ_1 батьку - ОСОБА_5 , у зв`язку з тим, що він пропустив шестимісячний строк прийняття спадщини та документально не підтверджує факт сумісного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини (а.с. 35).

Відповідно до постанови про відмову у вчиненні нотаріальних дій від 13.02.2019 по спадковій справі №144/2018, рішенням Тернівського районного суду міста Кривого Рогу, справа №215/3516/18; 2/215/1883/18 визнано право власності в порядку спадкування на квартиру за адресою: АДРЕСА_3 , за ОСОБА_4 , факт проживання однією сім`єю не менше п`яти років до часу відкриття спадщини разом із спадкодавцем визнано за нею ж цим же рішенням суду. ОСОБА_4 в установлений законом строк з`явилась до нотаріальної контори та подала заяву про прийняття спадщини, вказавши в своїй заяві, що інших спадкоємців, передбачених законом, немає (а.с. 35).

Згідно рішення Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 27.11.2018, задоволено частково позов ОСОБА_4 до Виконавчого комітету Тернівської районної у місті Кривому Розі ради про встановлення фактів, що мають юридичне значення, та визнання права власності, встановлено факт прийняття ОСОБА_7 спадщини, що відкрилась після смерті матері ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_4 і складається з 1/3 частини квартири АДРЕСА_2 , встановлено факт проживання однією сім`єю не менш п`яти років до часу відкриття спадщини ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнано за ОСОБА_4 право власності на квартиру АДРЕСА_2 , в порядку спадкування за законом як за спадкоємцем четвертої черги після ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , у частині позовних вимог про визнання за ОСОБА_7 права власності на 1/3 частину квартири АДРЕСА_2 в порядку спадкування після ОСОБА_8 , про визнання за ОСОБА_7 права власності на 1/3 частину квартири АДРЕСА_2 в порядку спадкування після ОСОБА_9 , про визнання за ОСОБА_5 права власності на 2/3 частини квартири АДРЕСА_2 в порядку спадкування після смерті ОСОБА_7 - відмовлено (а.с. 27-30).

Відповідно до виписки із медичної картки стаціонарного хворого №119-г, виданої КЗ «Криворізька міська лікарня №4» ДОР», ОСОБА_1 з 28.02.2018 по 07.03.2018 знаходився в стаціонарі в гематологічному відділенні з діагнозом: справжня поліцитемія. ОСОБА_1 знаходиться на «Д» обліку у лікаря-гематолога з 2016 року з діагнозом: справжня поліцитемія. Раніше приймав дезагреганти курсами. Теперішнє погіршення близько 2-х тижнів. Госпіталізований в гематологічне відділення для проведення курсу кровопускань (а.с. 45).

Відповідно до відповіді №48 від 19.03.2019 КП «Криворізька міська лікарня №4» ДОР», ОСОБА_1 згідно амбулаторної картки№291 знаходиться на диспансерному обліку у лікаря-гематолога з діагнозом: Справжня поліцитемія з 04.04.2016, коли вперше був встановлений вищевказаний діагноз. Справжня поліцитемія є хронічною хворобою. Медична допомога може надаватись в амбулаторних умовах, при погіршенні стану - стаціонарне лікування (а.с. 62).

Згідно листів КНП «ЦПМСД №1» КМР від 01.03.2019 №321 та від 26.11.2019 №2511, ОСОБА_1 згідно записів амбулаторної картки №121193: з 13.02.2018 по 21.02.2018 знаходився на амбулаторному лікуванні (листок непрацездатності) у лікаря терапевта дільничного КУ«ЦПМСД №1» КМР згідно діагнозу призначено лікування; 26.03.2018 консультація лікаря - уролога КЗ «КМЛ №7» ДОР; 26.03.2018 консультація лікаря - дерматолога КЗ «КМЛ №7» ДОР (а.с. 63, 150).

Відповідно до медичних документів, ОСОБА_1 , 1990 року народження, проходив 04.12.2017 обстеження в КЗ «КМЛ №16» ДОР у лікаря гастроентеролога, та 12.12.2017 проходив ультразвукове дослідження у БМДЦ (а.с. 106-112, 113-115).

Згідно копій амбулаторної картки ОСОБА_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_4 , наданої КНП «ЦПМСД №1» КМР за період з 01.11.2017 по червень 2018 року, містяться записи за 13.02.2018, 16.02.2018, 21.02.2018, 26.03.2018 (а.с. 124-126).

Згідно відповіді КП «Криворізька міська лікарня №4» ДОР» від 29.11.2019 №1846, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , знаходиться на диспансерному обліку у лікаря-гематолога з 04.04.2016 з діагнозом: Справжня поліцитемія. Періодично відвідує амбулаторно лікаря-гематолога, проходить обстеження. Останнє відвідування лікаря - гематолога 11.09.2019. Перебував на стаціонарному лікуванні в гематологічному відділенні з 28.02.2018 по 07.03.2018 з діагнозом: Справжня поліцитемія (а.с. 153).

Відповідно до відповіді ТОВ «Медіком Кривбас» №154 від 22.06.2020, машиніст штабелеформувальної машини ЦВО-2 ПрАТ «ПівнГЗК» ОСОБА_1 , 1990 року народження, щорічно проходить огляди в ВВ №2 ЛДЦ ТОВ «Медіком Кривбас»: 16.11.2017 - діагноз: хронічний гастродуоденіт, фаза ремісії, придатний працювати машиністом штабелеформувальної машини; 27.11.2018 - діагноз: хронічний гастродуоденіт, фаза ремісії, придатний працювати машиністом штабелеформувальної машини; 29.11.2019 - діагноз: люмбалгія, фаза ремісії, хронічний гастродуоденіт, фаза ремісії, придатний працювати машиністом штабелеформувальної машини, що також підтверджується наданими картками працівника, який підлягає періодичному медичному огляду (208-212).

Судом не було відхилено жодного доказу наданого позивачем.

Мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування.

Вислухавши учасників справи, дослідивши та оцінивши наявні в матеріалах справи докази, визнавши їх достатніми для вирішення справи, суд вважає необхідним відмовити в задоволенні позову.

Відповідно до вимог ст. 263 ЦПК України, рішення суду повинно бути ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Згідно ст.6 Конвенції «Про захист прав людини і основоположних свобод», кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства проголошено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, що встановлено ч.1 ст. 12 ЦПК України.

Згідно ст.13 ч.1 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до положень ч.3 ст. 12, ч.1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно із ч.6 ст. 81 ЦПК України, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Частиною 1 ст. 76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування, що передбачено ч.1 ст. 77 ЦПК України.

Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (стаття 79 ЦПК України).

Частино 1 ст. 80 ЦПК України передбачено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

У ч.1 ст. 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів..

Відповідно до ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Так, для прийняття спадщини спадкоємцем, який на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, необхідно особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини, що передбачено ст.1269 ЦК України.

При цьому, такі дії повинні бути вчинені у встановлений законом для прийняття спадщини строк.

Відповідно до ст.1269 ЦК України, заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто, а ст.1270 ЦК України регламентує для прийняття спадщини строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Пропуск такого строку, позбавляє спадкодавця можливості прийняти спадщину через нотаріальну контору, який пропущено з поважних причин, і потребує пред`явлення ним позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Наведені положення у повній мірі відповідають Правовій позиції, висловленій Верховним Судом України в постанові від 6 лютого 2013 року в справі № 6-167цс12.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 є рідним сином померлого спадкодавця ОСОБА_5 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 , виданого Тернівським районним відділом РАЦС м. Кривого Рогу, актовий запис № 211 (а.с. 8).

Батько позивача, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 помер (а.с. 31).

Постановою від 13.02.2019, державним нотаріусом Другої криворізької державної нотаріальної контори Тімошиною О.В., відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно, яке належало померлому ІНФОРМАЦІЯ_1 батьку - ОСОБА_5 , у зв`язку з тим, що він пропустив шестимісячний строк прийняття спадщини та документально не підтверджує факт сумісного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини (а.с. 35).

Згідно ст.1270 ЦПК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Статтею 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до вимог ст.1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків від фізичної особи, яка померла, до інших осіб.

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини (смерті спадкодавця) і не припинилися внаслідок його смерті, що передбачено ст.1218 ЦК України.

У першу чергу право на спадкування за законом, згідно ст.1261 ЦК України, мають діти спадкодавця, у тому числі, зачатті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

У пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування.

Таким чином, позов спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини безпосередньо стосується прав, свобод, інтересів та (або) обов`язки спадкоємця, який спадщину прийняв, а тому належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. За відсутності таких спадкоємців відповідачем виступає територіальна громада в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, а якщо до складу спадщини входить нерухоме майно - за його місцезнаходженням.

Аналогічні висновки викладено у постановах Верховного Суду від 03 жовтня 2018 року по справі № 2516/1356/12-ц (провадження № 61-28938св18), від 15 січня 2020 року по справі № 200/9984/16-ц (провадження № 61-11977св19), від 25 березня 2020 року по справі № 140/871/16-ц (провадження № 61-38046св18), від 30 квітня 2020 року по справі № 352/382/18 (провадження № 61-40424св18), від 30 вересня 2020 року по справі № 361/1953/18(провадження № 61-16095св19), від 07 жовтня 2020 року по справі № 234/17511/19 (провадження № 61-8215св20).

Отже, при розгляді справ про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України суду з метою встановлення кола спадкоємців за заповітом і за законом, які прийняли спадщину, необхідно у тому числі перевіряти наявність заведеної нотаріусом спадкової справи.

При зверненні спадкоємця, у зв`язку з відкриттям спадщини нотаріус з`ясовує відомості стосовно факту смерті спадкодавця, часу і місця відкриття спадщини, кола спадкоємців, наявності заповіту, наявності спадкового майна, його складу та місцезнаходження, необхідність вжиття заходів щодо охорони спадкового майна, а при видачі свідоцтва про право на спадщину нотаріус обов`язково окрім зазначеного перевіряє наявність підстав для закликання до спадкоємства, якщо має місце спадкування за законом, прийняття спадкоємцем спадщини у встановлений законом спосіб, склад спадкового майна, на яке видається свідоцтво про право на спадщину. На підтвердження цих обставин від спадкоємців витребовуються документи, які підтверджують вказані факти.

Так, відповідно до постанови про відмову у вчиненні нотаріальних дій від 13.02.2019 по спадковій справі №144/2018, рішенням Тернівського районного суду міста Кривого Рогу, справа №215/3516/18; 2/215/1883/18 визнано право власності в порядку спадкування на квартиру за адресою: АДРЕСА_3 , за ОСОБА_4 , факт проживання однією сім`єю не менше п`яти років до часу відкриття спадщини разом із спадкодавцем визнано за нею ж цим же рішення суду. ОСОБА_4 в установлений законом строк з`явилась до нотаріальної контори та подала заяву про прийняття спадщини, (а.с. 35).

Таким чином відповідач ОСОБА_4 прийняла спдащину після смерті ОСОБА_5 .

Правила ч.3 ст.1272 ЦК України можуть бути застосовані якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. При цьому, необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Так, позивачем в судовому засіданні доведено, що він хворів та періодично перебував на лікуванні в проміжок часу з 16.11.2017 по 17.05.2018, що підтверджується медичними документами, але на думку суду періодичне перебування позивача на лікарняному не було об`єктивною перешкодою для звернення із заявою про прийняття спадщини, позивач не перебував в лікарні постійно, ходив на роботу, стан здоров`я позивача не був критичним та таким, що перешкоджав би зверненню до нотаріальної контори.

Свідки ОСОБА_6 , який є хрещеним позивача та свідок ОСОБА_5 , яка є матір`ю позивача, в судовому засіданні вказували, що позивачу не було відомо про смерть батька, оскільки позивач не спілкувався з батьком, та підтвердили, що про смерть батька позивача повідомив ОСОБА_6 на початку лютого 2019 року.

Згідно тлумачення частини третьої статті 1272 ЦК України, надане судам у пункті 24 постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснення, до поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини відносяться причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця щодо подачі заяви про прийняття спадщини. Якщо ж у спадкоємця таких перешкод для подання заяви не було, то правові підстави для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Аналогічний висновок викладений у постановах Верховного Суду України від 26 вересня 2012 року в справі № 6-85цс12, від 04 листопада 2015 року в справі № 6-1486цс15 та в постановах Верховного Суду від 19 грудня 2018 року в справі № 372/2383/16-ц, від 27 лютого 2020 року в справі № 419/3788/17.

Як зазначив Верховний Суд у своїй постанові від 26 червня 2019 року в справі № 565/1145/17, поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Так, в позовній заяві ОСОБА_1 причинами пропуску строку прийняття спадщини вказував свою необізнаність з приводу смерті свого батька і неповідомлення відповідачем про смерть батька, також хронічною хворобою та періодичним лікуванням та неприязними стосунками з померлим батьком.

Таким чином, судом встановлено, що позивачем не надано доказів на підтвердження обставин, які б свідчили про існування для позивача ОСОБА_1 у період з 16 листопада 2017 року до 17 травня 2018 року об`єктивних і непереборних перешкод для звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Надані виписки та медичні документи не підтверджують, що позивач у вказаний 6-ти місячний строк знаходився у тяжкому стані, перебував постійно на стаціонарному лікуванні, не міг пересуватися, не розумів значення свої дій та не міг звернутися до нотаріуса з відповідною заявою про прийняття спадщини, знаходження позивача на стаціонарному лікуванні в період з 28.02.2018 по 07.03.2018, знаходження позивача на амбулаторному лікуванні в проміжок часу з 13.02.2018 по 21.02.2018, та звернення до лікарів для отримання консультацій, не обмежувало його можливість звернення до нотаріальної контори особисто або поштовою кореспонденцією протягом всього 6-ти місячного строку.

Також, слід звернути увагу на те, що позивач разом із спадкодавцем мешкав в одному місті та в одному районі, також мешкав разом із батьком по одній вулиці, тому безпідставними є посилання позивача, як на причину суттєвого пропуску строку для подачі ним заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_1 , на його необізнаність з приводу смерті спадкодавця,на неприязнені стосунки між ним та батьком та на неповідомлення його відповідачем про смерть батька, оскільки вказане не є тими причинами, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій з прийняття спадщини, а саме по собі незнання про смерть спадкодавця без установлення інших об`єктивних, непереборних, істотних труднощів на вчинення спадкоємцем дій щодо прийняття спадщини не свідчить про поважність причин пропуску зазначеного строку.

Так, аналізуючи вищевикладені норми права в сукупності із обставинами встановленими в судовому засіданні, щодо причин поважності пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини, суд вважає, що позивачем не доведено, що встановлений законом строк на звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини пропущений з поважних причин , які в розумінні статті 1272 ЦК України, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами, які б перешкоджали позивачу у встановлений законом шестимісячний строк звернутися до нотаріальної контори, тому правові підстави для задоволення позову відсутні.

На підставі викладеного, ст.ст. 1216, 1218, 1261, 1269, 1269, 1270, 1272 ЦК України, керуючись ст.ст.12, 13, 19, 76, 77, 80, 81, 206, 247, 259, 263-265 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

В задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду або через Тернівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Роз`яснити учасникам справи, що відповідно до п.3 розділу XII «Прикінцевих положень» ЦПК України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Повний текст судового рішення складено та підписано 30 листопада 2020 року.

Відомості про учасників справи згідно п. 4 ч. 5 ст. 265 ЦПК України:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_3 , місце проживання за адресою: АДРЕСА_5 .

Відповідач: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП: НОМЕР_4 , місце проживання за адресою: АДРЕСА_6 .

Суддя: