ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-р/753/11/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" липня 2020 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Заставенко М.О.,

за участю секретаря судового засідання Долі М.А.,

без участі сторін,

розглянувши в м. Києві заяву ОСОБА_1 про роз`яснення рішення Дарницького районного суду м. Києва від 11.06.2020 року по справі за позовом ОСОБА_1 до Житлово-будівельного кооперативу «Арсеналець-32» про визнання дій протиправними, скасування боргу, зобов`язання вчинити дії, стягнення штрафу та відшкодування моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

23.06.2020 року ОСОБА_1 звернулася в Дарницький районний суд м. Києва із заявою про роз`яснення рішення суду, в якій просила з"ясувати наступне:

- на підставі яких доказів відповідача, наданих ним у відзиві і запереченні, судом було відмовлено у скасуванні штучно створеного боргу в розмірі 84294,18 грн. станом на 25.10.2019р.;

- на підставі яких доказів відповідача, наданих ним у відзиві і запереченні, судом було відмовено у проведенні загальних зборів кооперативу для ухвалені нового розміру внесків «на утримання будинків»;

- чому під час розгляду справи не були досліджені докази позивача, які мають вирішальне значення для ухвалення законного і справедливого рішення;

- чому під час розгляду справи не були досліджені докази відповідача, які викладені у відзиві і запереченні;

- чому суд вилучив з матеріалів справи додатки 3, 4, 9 до позовної заяви;

- чому суд відмовився від покарання ОСОБА_2 , адже саме відсутність необхідного рішення загальних зборів кооперативу являється доказом її зловживання владою;

- на підставі яких доказів відповідача суд встановив факт ненадання позивачем щомісячних показників лічильників на протязі всього оспорюваного періоду, скористались тільки голослівними і пустими твердженнями відповідача;

- чому суд визнав законними Акти про недопущення до квартири, які мають вигляд дешевої підробки тому, що не мають відповідного підпису споживача, тобто мене, до квартири якої начебто намагались зайти відповідач і ті, хто був з ним. Саме така процедура залагодження конфлікту з підписанням актів-претензій з обох сторін законодавчо встановлена Законом України «Про житлово-комунальні послуги» в редакції 2018 р. і Законом України «Про комерційний облік теплової енергії і водопостачання». Тільки такі акти доказові і законні при комерційному обліку житлово-комунальних послуг;

- на підставі якого внутрішнього переконання або може закону, суд вважає непридатними для ведення обліку спожитих обсягів води в квартирі позивача лічильники, встановлені і опломбовані сантехніком кооперативу в 2014 р., а в 2019 р. повірені і опломбовані виконавцем послуги з водопостачання ПАТ АК Київводоканал;

- на підставі якої статті ЦПК України позивачу було видано рішення через десять днів після ухвалення.

Перевіривши матеріали справи, суд дійшов до наступного висновку.

11.06.2020 року Дарницьким районним судом м. Києва було розглянуто справу № 753/15888/19 за позовом ОСОБА_1 до Житлово-будівельного кооперативу «Арсеналець-32» про визнання дій протиправними, скасування боргу, зобов`язання вчинити дії, стягнення штрафу та відшкодування моральної шкоди.

Рішенням суду у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Житлово-будівельного кооперативу «Арсеналець-32» про визнання дій протиправними, скасування боргу, зобов`язання вчинити дії, стягнення штрафу та відшкодування моральної шкоди було відмовлено.

Згідно ст. 271 ЦПК України, за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення.

Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання.

Суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може викликати учасників справи, державного чи приватного виконавця в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розглядові заяви про роз`яснення рішення.

Пунктом 21 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 року №14 «Про судове рішення у цивільній справі» встановлено, що роз`яснення рішення суду можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Зазначене питання розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Роз`яснення рішення не допускається, якщо воно виконане або закінчився установлений законом строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до виконання.

З аналізу наведених процесуальних норм випливає, що роз`яснення судового рішення полягає у викладенні в більш чіткій та конкретній формі резолютивної частини рішення і таке роз`яснення пов`язане та має на меті забезпечити чітке і правильне виконання судового рішення, якщо його зміст є незрозумілим для осіб, які брали участь у справі, або для державного виконавця, що виконує це судове рішення.

Роз`яснення рішення суду - це уточнення, більше чітке і зрозуміле викладення справжнього його змісту. Особа, яка ініціює роз`яснення, у своїй заяві має вказати, що саме у рішенні суду для неї є незрозумілим, як саме невизначеність та нечіткість рішення суду може вплинути на ефективність його виконання. В заяві про роз`яснення рішення має бути зазначено, що саме у резолютивній частині рішення є незрозумілим, в чому полягає незрозумілість рішення, які припускаються варіанти тлумачення рішення, як це впливає на його виконання.

Як вбачається з матеріалів справи рішенням суду у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 було відмовлено, а заявниця у своїй заяві просить фактично роз`яснити не судове рішення, а мотиви його прийняття, що не передбачено нормами ст. 271 ЦПК України, а може бути підставою для подання апеляційної скарги у разі незгоди з вказаним рішення.

У зв`язку з викладеним, суд вважає, що в роз`ясненні судового рішення має бути відмовлено.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст. 258, 259, 260, 271, 353, 354 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про роз`яснення рішення Дарницького районного суду м. Києва від 11.06.2020 року по справі за позовом ОСОБА_1 до Житлово-будівельного кооперативу «Арсеналець-32» про визнання дій протиправними, скасування боргу, зобов`язання вчинити дії, стягнення штрафу та відшкодування моральної шкоди - залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до суду апеляційної інстанції. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: М.О. Заставенко