Справа № 185/4853/20
Провадження № 2/185/2961/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 листопада 2020 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді: Бондаренко В.М.,

за участю секретаря: Данильченко Ю.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Павлограді цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності на спадкове майно,

В С Т А Н О В И В :

У липні 2020 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності на спадкове майно, в подальшому уточнивши свої позовні вимоги, в якій просила суд визнати за нею право власності на 1/6 частину квартири АДРЕСА_1 у порядку спадкування за законом після смерті чоловіка ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування позову позивач посилалася на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її чоловік ОСОБА_4 . Після його смерті залишилося спадкове майно у вигляді Ѕ частини квартири АДРЕСА_1 . Вона є спадкоємцем після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 . У встановлений законом строк вона звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 . Однак, у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/6 частину квартири АДРЕСА_1 постановою державного нотаріуса Першої павлоградської державної нотаріальної контори Дніпропетровської області Тимченко О.М. від 18.06.2020 року їй було відмовлено, у зв`язку з тим, що на момент смерті чоловіка з ним був зареєстрований його син ОСОБА_3 . Дійсно, на момент смерті чоловіка, їх син ОСОБА_3 був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , однак фактично за вказаною адресою не проживав, тому не є таким, що прийняв спадщину в розумінні ч. 3 ст. 1268 ЦК України. У зв`язку з тим, що вона не може отримати свідоцтво про право власності на спадщину після померлого чоловіка, вони змушена звернутися до суду за захистом своїх прав.

У судове засідання представник позивача не з`явилася, надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримує у повному обсязі та просить суд їх задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явилася, надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги визнає у повному обсязі та не заперечує проти їх задоволення.

Відповідач ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, не повідомив суд про причини не явки, хоча був належним чином повідомлений про день та час розгляду справи, заяви про розгляд справи за його відсутності суду не надав.

Вивчивши матеріали справи, суд вважає за можливе задовольнити позов з наступних підстав.

Статтею 263 ЦПК України визначено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Відповідно до вимог статті 328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів; право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Судом по справі встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого Відділом реєстрації актів цивільного стану по м. Павлограду Павлоградського міськрайонного управління юстиції Дніпропетровської області.

Після смерті ОСОБА_4 залишилося спадкове майно у вигляді Ѕ частини квартири АДРЕСА_1 .

ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 є спадкоємцями за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 , так як ОСОБА_1 є дружиною померлого, а ОСОБА_2 , ОСОБА_3 - діти померлого.

Спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), як зазначено у статті 1216 ЦК України.

Стаття 1217 ЦК України встановлює, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст. 1218 ЦК України).

Відповідно до статті 1256 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

Стаття 1261 ЦК України передбачає, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до статті 1273 ЦК України спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу. Заява про відмову від прийняття спадщини подається нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Стаття 1297 ЦК України встановлює обов`язок спадкоємця звернутися за свідоцтвом про право на спадщину на нерухоме майно.

У встановлений законом порядку позивач звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 , на підставі якої у Першій павлоградській державній нотаріальній конторі було заведено спадкову справу № 169/2009 до майна померлого ОСОБА_4 .

ОСОБА_2 подала заяву про відмову від прийняття спадщини на користь своєї матері та дружини померлого батька - ОСОБА_1 .

22.05.2009 року ОСОБА_1 державним нотаріусом Першої павлоградської державної нотаріальної контори Дніпропетровської області Тимченко О.М. було видано свідоцтво про право на спадщину за законом на 1/3 частку квартири АДРЕСА_1 , у тому числі з урахуванням 1/3 частки спадкового майна, від якого відмовилася дочка померлого ОСОБА_2 .

Однак, у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/6 частку квартири АДРЕСА_1 постановою державного нотаріуса Першої павлоградської державної нотаріальної контори Тимченко О.М. від 18 червня 2020 року позивачу було відмовлено, у зв`язку з тим, що на момент смерті чоловіка з ним був зареєстрований його син ОСОБА_3 .

Згідно довідки, виданої КП ЖЕД № 6 від 10.04.2009 року, ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , на день смерті був зареєстрований та проживав за адресою: АДРЕСА_2 . На час смерті з ним були зареєстровані: дружина ОСОБА_1 , 1937 року народження; син ОСОБА_3 , 1964 року народження.

Згідно ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 Цивільного кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Однак, як вбачається з акту ЖЕУ № 6 від 06.03.2002 року, акту ОСББ «Верстатобудівників 9» від 01.07.2020 року, ОСОБА_3 дійсно зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , однак фактично не проживає з 2000 року.

З довідки ОСББ «Верстатобудівників 9» від 30.04.2020 року за № 3, вбачається, що ОСОБА_1 вселилася у квартиру АДРЕСА_1 разом з чоловіком ОСОБА_4 у грудня 1980 року, де проживала з ним до дня його смерті. На даний час проживає у цій же квартирі одна.

Таким чином, судом встановлено, що ОСОБА_3 фактично не проживає у квартирі АДРЕСА_1 з 2000 року, та на момент смерті батька ОСОБА_4 не проживав зі спадкодавцем, тому ОСОБА_3 не є таким, що постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, та прийняв спадщину відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України.

Стаття 392 ЦК України передбачає, що власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Згідно п. 23 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», свідоцтво про право власності на спадок видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадок в порядку встановленим цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформлені права на спадок особа може звернутись в суд за правилами позовного провадження.

У зв`язку з тим, що у судовому засіданні встановлено, що позивач є єдиним спадкоємцем за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 , якому на праві власності належала Ѕ частина квартири АДРЕСА_1 , тому суд вважає, що позовні вимоги позивача доведені матеріалами справи, обґрунтовані та підлягають задоволенню у повному обсязі.

На підставі викладеного вище, керуючись ст. ст. 12, 13, 89, 141, 259, 263 - 265, 352, 354, 355 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності на спадкове майно - задовольнити у повному обсязі.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , право власності на 1/6 частину квартири АДРЕСА_1 у порядку спадкування за законом після смерті чоловіка ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення або складення, а учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - з дня вручення йому повного рішення суду.

Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до п.п. 15.5 п. 15 ч. 1 розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи через Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя В.М. Бондаренко