Справа №461/2153/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 листопада 2020 року місто Львів

Галицький районний суд м. Львова у складі:

головуючого - судді Мисько Х.М.,

за участю секретаря Рибак Н.І.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Львові за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП: НОМЕР_1 ) до Львівської міської ради (адреса: 79000, м.Львів, пл.Ринок, 1), третя особа: Перша Львівська державна нотаріальна контора (79005, м.Львів, вул.Саксаганського, 6; ) про визнання додаткового строку для прийняття спадщини,

встановив:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом, в якому просить визначити додатковий строк для прийняття спадщини, що відкрилася після смерті її матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позов мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати ОСОБА_3 , яка при житті та на момент смерті володіла квартирою АДРЕСА_2 , що стверджується свідоцтвом про право власності на квартиру № НОМЕР_2 від 11.04.1997 року та квартирою АДРЕСА_3 , що стверджується витягом №29807632 від 27.04.2011 року про державну реєстрацію прав. Вкаазане майно входить до спадкової маси, яке бажає успадкувати позивач після смерті спадкодавця за законом. 04.03.2020 року ОСОБА_1 , як спадкоємець звернулась до Першої Львівської державної нотаріальної контори про видачу свідоцтва про право на спадщину, однак, 05.03.2020 року отримала відповідь за вих.№ 308/02-14 про відмову з роз`ясненням про те, що згідно п.1 ст.1270 ЦК України, «Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини». Вказує, що встановлений законом термін про прийняття спадщини пропущений на один місяць та три тижні з поважних причин, оскільки після смерті матері позивач хворіла маючи операційні ускладнення, що стверджується випискою із медичної карти та не мала фізичної можливості приїхати в ПЛДНК для оформлення спадщини. Крім того, позивач не знала про встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини. Позивач також зазначає про те, що крім неї, спадкоємцем по закону є її рідна сестра ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка своєю заявою від 05.03.2020 року повідомила про те, що звертатись до суду для визначення їй додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини не буде і на оформлення спадкових справ не претендує. Відтак, просить позов задоволити.

В судовому засіданні позивач та її представник позовні вимоги підтримали з підстав, викладених у таких, просили позов задоволити в повному обсязі.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив. Про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, що підтверджується матеріалами справи. Крім того, не подав до суду відзиву на позов та заяви про розгляд справи за його відсутності.

Завідувач Першою Львівською державною нотаріальною конторою Бояківський О.В. скерував на адресу суду заяву, в якій просить проводити розгляд справи без представника третьої особи ПЛДНК.

Суд постановив проводити розгляд справи на підставі наявних у ній доказів за відсутності представника відповідача та третьої особи.

Дослідивши матеріали позовної заяви, з`ясувавши дійсні обставини справи та перевіривши їх доказами, суд приходить до висновку, що позов слід задоволити, виходячи з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла матір позивача ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 (а.с.6).

Факт родинних відносин та того, що ОСОБА_3 є матір`ю ОСОБА_1 підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_4 , актовий запис №9 (а.с.11).

Після смерті ОСОБА_3 залишилось спадкове майно.

Згідно заяви від 05.03.2020 року, посвідченої державним нотаріусом Першої львівської державної нотаріальної контори Сулими Н.Б., ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 повідомила про те, що їй відомо про відкриття спадщини після смерті ОСОБА_3 , її матері, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 . Звертатись в суд для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини вона не буде і на оформлення спадкових справ не претендує.

Згідно зі ст.1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом та за законом.

Таким чином, внаслідок відкриття спадщини у спадкоємців за законом або за заповітом виникає право спадкування. Спадкове майно переходить до спадкоємців лише за умови, що вони виявили згоду щодо прийняття спадщини.

Відповідно до частини 1 ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Статтею 1272 ЦК України передбачено, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Позивач звернувся до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини 03.03.2020 року.

Як вбачається із листа Завідувача Першою львівською державною нотаріальною конторою Бояківського О.В. за вих.№308/02-14, адресованого ОСОБА_1 , 04.03.2020 року було відкрито спадкову справу за №55/2020 після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на підставі заяви ОСОБА_1 про прийняття спадщини за законом від 04.03.2020 року. Однак, строк для прийняття спадщини ОСОБА_1 пропущено, а тому, роз`яснено право на звернення до суду для визначення їй додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Згідно п.24 Постанови Пленум Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року №7, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

У постанові Верховного Суду України 26.09.2012 року по справі №6-85цс-12 зазначається, що правила ч.3 ст.1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Відповідно до правової позиції викладеної у Постанові Верховного Суду України від 6 лютого 2013 року у справі 6-167цс12, прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежало виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій. Неприйняття спадкоємцем спадщини може бути виражено фактично, коли спадкоємець протягом строку, встановленого для прийняття спадщини, не здійснює дій, що свідчать про намір прийнята спадщину, або може бути виражено явно, коли спадкоємець шляхом подачі заяви в нотаріальну контору виражає свою незгоду прийняти спадщину.

За правилами ч.1 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданими відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Частиною 5 даної статті передбачено, що докази подаються сторонами та іншими учасниками справи , а ч.6 що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч.1 ст.76 ЦПК України).

Той факт, що ОСОБА_1 хворіла у період з 15.01.2020 року по 31.01.2020 року та з 01.02.2020 року по 03.03.2020 року, що стверджується Виписками із медичної картки амбулаторного хворого (стаціонарного) (а.с.13, 47), свідчить про об`єктивні, непереборні, істотні труднощі у позивача для вчинення нею дій для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті матері. Відтак, причини пропуску строку на прийняття спадщини наведені позивачем є поважними.

Оскільки спадщина за померлою матір`ю позивача ніким не прийнята, інші спадкоємці не претендують на спадщину, заяв про відмову від спадщини позивач не подавала, спадщина не визнана судом відумерлою, позивач в інший спосіб, крім як звернутися з позовом до суду про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, захистити своє порушене право не може, суд вважає за можливе визначити додатковий строк для прийняття спадщини

Таким чином, враховуючи вищенаведене, суд приходить до висновку про доведеність позовних вимог, а відтак про можливість задоволення позову.

При цьому, суд вважає, що три місяці буде достатньо для подання позивачем заяви про прийняття спадщини.

Керуючись ст.ст. 258, 259, 263-265 ЦПК України, суд -

вирішив:

Позов задоволити.

Визначити ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП: НОМЕР_1 ) додатковий строк для прийняття спадщини, що відкрилася після смерті її матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що становить 3 (три) місяці з моменту набрання судовим рішенням законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його складення.

Учасник справи, якому повне рішення не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Х.М. Мисько