Справа № 171/2285/20
У х в а л а

"04" грудня 2020 р. м. Апостолове

Суддя Апостолівського районного суду Дніпропетровської області Кодрян Л.І., ознайомившись з матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу та поділ спільного майна подружжя, -

ВСТАНОВИЛА:

ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу та поділ спільного майна подружжя. Просить встановити факт її сумісного проживання з відповідачем однією сім`єю без реєстрації шлюбу; виділити їй у власність Ѕ частину нерухомого майна, а саме житлового будинку загальною площею 192 кв.м., житловою площею 124,8 кв.м. та земельної ділянки кадастровий номер :03:002:0057, площею 0,1762 га за адресою: АДРЕСА_1 ; виділити їй у власність Ѕ частину нерухомого майна, а саме дачного будинку загальною площею 523,4 кв.м., житловою площею 319,5 кв.м. та земельної ділянки кадастровий номер 652238500:02:001:0524, площею 0,05 га за адресою: АДРЕСА_2 .

Згідно вимогст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.176 ЦПК України ціна позову визначається , у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Як вбачається з позовної заяви остання подана з порушенням вимогст.175 ЦПК України виходячи з наступного.

Так, всупереч вимог п.п.3,10 ст.175 ЦПК України в позовній заяві позивач не визначила ціну позову та не зазначила вартість майна, що є предметом позову, а саме, житлового будинку та земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 , дачного будинку та земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_2 , станом на момент подачі позовної заяви та не додала документів на підтвердження вартості такого майна для обґрунтування ціни позову; а також в позовній заяві відсутнє підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Згідно до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви позивачем додано до матеріалів справи документ про сплату судового збору в сумі 2500 грн.

Відповідно до п.п. 2 п.2 ч. 2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» зазначено, що за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, справляється судовий збір в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно п.п.2 п.1 ч. 1ст.4 Закону України«Про судовий збір» зазначено, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, справляється судовий збір в розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Тому позивач, виходячи з вищевикладеного повинна сплатити судовий збір за позовну вимогу немайнового характеру у розмірі 840,80 грн. та судовий збір в розмірі 1 відсотку ціни позову за вимогу майнового характеру, а саме 1 відсотку від вартості майна: житлового будинку та земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 , дачного будинку та земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_2 , що є предметом позову.

Тому для визначення суми судового збору за вимоги майнового характеру позивачу слід вказати ціну позову, яка визначається вартістю майна на момент подання позовної заяви.

Крім того, у позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Відповідно до ч.1 ст.30 ЦПК України позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

Відповідно до п.42, 43 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 3 від 01.03.2013 року «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» роз`яснено, що виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна. Згідно з положеннями статті 181 ЦК до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК) тощо.

Якщо пред`явлено позов про право власності на кілька жилих приміщень (квартир), розташованих у різних районах міста чи в різних містах, або позов про поділ спадкового майна, яке складається з кількох квартир (об`єктів нерухомості) у різних місцевостях, тобто вимоги, для кожної з яких встановлено виключну підсудність, то позов пред`являється до одного із судів за вибором позивача, але за місцезнаходженням основної частини нерухомого майна, яка за своєю вартістю перевищує ті, що знаходяться в інших районах чи місцевостях.

Таким чином, для визначення підсудності даної справи за вартістю об`єкта нерухомого майна, яка є найвищою, позивачу ОСОБА_1 необхідно зазначити вартість об`єктів нерухомого майна кожного окремо, а саме, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , дачного будинку та земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_2 , підтвердивши її належними та допустимими доказами, що визначають дійсну вартість спірного нерухомого майна на момент подання позову.

Відповідно до ч.ч.1-3 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Отже, позивачу необхідно усунути зазначені вище недоліки в строк який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст.30,175,176,177,185 ЦПК України, -

УХВАЛИЛА:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу та поділ спільного майна подружжя залишити без руху, надавши позивачу для усунення недоліків позовної заяви десятиденний строк з дня отримання копії даної ухвали.

У випадку не усунення недоліків у вказаний строк позовна заява буде повернута позивачу.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Апостолівський районний суд Дніпропетровської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її постановлення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвалу складено та підписано 04.12.2020 року.

Суддя Л. І. Кодрян