УХВАЛА
про залишення позовної заяви без руху

14 січня 2020 року суддя Соснівського районного суду м. Черкаси Борєйко О.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та Черкаська міська рада, про визнання права на приватизацію земельної ділянки без згоди співвласника,

ВСТАНОВИВ:

29 листопада 2019 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до Соснівського районного суду м. Черкаси з вказаною позовною заявою.
02 грудня 2019 року, після визначення системою автоматизованого розподілу справ головуючого судді у вказаній справі та передачі її судді, направлено запит до Відділу реєстрації місця проживання Управління з питань державної реєстрації Департаменту організаційного забезпечення Черкаської міської ради для з`ясування місця реєстрації відповідача.
Згідно довідки Відділу реєстрації місця проживання Управління з питань державної реєстрації Департаменту організаційного забезпечення Черкаської міської ради, надати інформацію про реєстрацію ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , неможливо, в зв`язку з відсутністю картотеки.
Під час вирішення питання щодо можливості відкриття провадження у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 та ОСОБА_2 встановлено, що вона подана до суду без додержання вимог ст.175 та ст.177 ЦПК України.
Так, згідно п.8 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.
Позовна заява ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не містить відомостей про наявність чи відсутність доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою; зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.
Крім того, згідно ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Так, до позовної заяви додано квитанцію № від 29 листопада 2019 року, згідно якої, позивачем ОСОБА_1 сплачено судовий збір у сумі 768 гривень 40 копійок, тобто за вимогу немайнового характеру.
Відповідно до ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Згідно ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, розмір судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2019 року встановлено в розмірі 1921 гривня.
Згідно ч.7 ст.6 Закону України «Про судовий збір», у разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.
Отже, позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , при зверненні до суду з позовом до ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та Черкаська міська рада, про визнання права на приватизацію земельної ділянки без згоди співвласника, в якій на вирішення суду ставлять позовну вимогу немайнового характеру, зобов`язані сплатити судовий збір у розмірі по 384 гривні 20 копійок кожний з позивачів та надати суду докази його сплати.
В порушення вищевказаних норм чинного законодавства України, доказів сплати позивачем ОСОБА_2 судового збору при зверненні до суду з даною позовною заявою не надано.
Відповідно до ч.5 ст.177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.
Так, згідно позовної заяви, спір виник з приводу приватизації земельної ділянки площею 0,0484 га, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 .
Однак, будь-яких документів на спірну земельну ділянку, її належність конкретній особі або особам, не надано, при цьому не зазначено її кадастрового номеру.
Крім того, не надано доказів межування вказаної земельної ділянки з земельними ділянками ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , які повинні надати згоду на приватизацію позивачами земельної ділянки; відсутності інших осіб, у яких така згода має бути отримана.
Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_7 станом на 01 січня 2013 року на підставі свідоцтва про право власності, яке видане Черкаським міськжитлокомунуправлінням 22 вересня 1995 року, є власником 1/4 частини будинку АДРЕСА_1 , який розташований на спірній земельній ділянці, ОСОБА_2 є власником 11/25 частини вказаного будинку, ОСОБА_1 є власником 31/100 вказаного будинку.
Згідно ст.120 ЗК України, до особи, яка придбала житловий будинок, будівлю або споруду, переходить право власності на земельну ділянку, на якій вони розміщені, без зміни її цільового призначення, у розмірах, встановлених договором. Якщо договором про відчуження житлового будинку, будівлі або споруди розмір земельної ділянки не визначено, до набувача переходить право власності на ту частину земельної ділянки, яка зайнята житловим будинком, будівлею або спорудою, та на частину земельної ділянки, яка необхідна для їх обслуговування.
Відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Черкаси реєстраційної служби Черкаського міського управління юстиції 30 грудня 2014 року, ОСОБА_7 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Однак, будь-яких доказів, які свідчать про належність ОСОБА_7 частини будинку АДРЕСА_1 , після 01 січня 2013 року, матеріали позовної заяви не містять та позивачами не надано.
Крім того, позивачами за даним позовом зазначено ОСОБА_3 , як спадкоємця померлої ОСОБА_7 .
Разом з тим, жодного доказу, що саме ОСОБА_3 є спадкоємцем померлої ОСОБА_7 , а не інші особи, до позовної заяви не додано.
Таким чином, позивачами не надано доказів, які свідчать про необхідність отримання згоди на приватизацію ними земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 , саме у ОСОБА_3 , а не у іншої особи.
Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
З позовної заяви не вбачається наявності між сторонами спору, позивачем не надано доказів відмови відповідачів надати дозвіл на приватизацію земельної ділянки та вирішити дане питання у позасудовому порядку, який визначений чинним законодавством України.
Згідно ч.1 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог ст.ст. 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Відповідно до ч.2 ст.185 ЦПК України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.175, 177, 260, 261 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та Черкаська міська рада, про визнання права на приватизацію земельної ділянки без згоди співвласника, - залишити без руху.
Надати позивачам п`ятиденний строк для усунення недоліків, який відраховується з дня отримання позивачами копії ухвали про залишення заяви без руху.
Роз`яснити позивачам, що в разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява буде вважатись неподаною і буде повернута позивачам.
Ухвала окремо від остаточного судового рішення оскарженню не підлягає.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя О.М. Борєйко