Справа № 277/429/20
Номер рядка звіту 59
РІШЕННЯ

іменем України

"03" грудня 2020 р. смт Ємільчине

Ємільчинський районний суд Житомирської області

в складі: головуючої судді Прищепи Т.П.

за участю секретаря с/з Калантарян Л.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні без фіксування технічними засобами в порядку ч. 2 ст. 247 ЦПК України, в залі суду смт Ємільчине цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Ємільчинської селищної територіальної громад, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини, терміном 30 календарних днів, яка відкрилася після смерті брата ОСОБА_2 , що помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В позові вказала, що після ОСОБА_2 постало питання про прийняття спадщини за законом, однак в приватного нотаріуса Житомирського районного нотаріального округу їй відмовили у зв`язку з пропущенням строку встановленого для подання заяви про прийняття спадщини. Причиною пропуску строку звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини стало те, що вона проживає в с. Іванівка, Вінницького району Вінницької області, що є територіально віддалено від місця відкриття спадщини. Крім того протягом 2014-2018 років здійснювала догляд за хворою свекрухою, яка потребувала сторонньої допомоги, внаслідок чого мала значні труднощі приїхати в м. Житомир та написати заяву про прийняття спадщини. Позивачка в судове засідання не з`явилася, направила до суду заяву та просила справу розглянути без її участі, позовні вимоги підтримала та просила задовольнити в повному обсязі.

Представник відповідача в судове засідання не з`явилася, надіслала до суду заяву та просила справу розглянути без її участі, позовні вимоги заявлені позивачкою визнала у повному обсязі та не заперечив задоволенню позову.

На підставі статей 211, 223 Цивільного процесуального кодексу України (надалі по тексту ЦПК України) суд вважає можливим розглядати справу за відсутності учасників справи та здійснити судовий розгляд справи на підставі наявних у суду матеріалів.

Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову, та у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, за відсутності всіх осіб, які беруть участь у справі, суд проводить розгляд цивільної справи без фіксування технічними засобами.

Дослідивши зібрані по справі письмові докази, суд приходить до наступного.

Із свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 18.07.2014 року вбачається, що спадкодавець майна ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Свідоцтвом про народження ОСОБА_3 , свідоцтвом про народження ОСОБА_2 стверджується, що ОСОБА_3 та ОСОБА_2 були братом і сестрою. Свідоцтвом про укладення щлюбу підтверджується, що ОСОБА_3 під час реєстрації шлюбу змінила прізвище на « ОСОБА_4 ».

Отже, вищенаведеним документом підтверджено родинні зв`язки між спадкодавцем ОСОБА_2 та спадкоємцем ОСОБА_1 .

Відповідно до постанови приватного нотаріуса Житомирського районного нотаріального округу № 413/02-31 від 25.07.2019 року, ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з пропуском нею визначеного законом строку для подання заяви про прийняття спадщини та роз`яснено право на звернення до суду за захистом своїх прав.

Згідно ч. 1, ч. 2 ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

В судовому засіданні було встановлено, що позивачка ОСОБА_1 є сестрою спадкодавця ОСОБА_2 . Будь-який інший спадкоємець за законом спадщину у встановленому законом порядку не прийняв.

З довідки Великоглумчанського старостинського округу № 357 від 01.12.2020 вбачається, що покійний ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в шлюбі не перебував і дітей не мав, тобто спадкоємці першої черги на спадкове майно відсутні.

Відповідно до ч. 1 ст. 1262 ЦК України, у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постановах від 23.08.2017 року № 6-1320цс17 та від 26.06.2019 року по справі № 565/1145/17.

Отже, встановивши, що ОСОБА_1 з поважної причини пропустила строк визначений законодавством для звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, оскільки територіально віддалено проживає від місця відкриття спадщини, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог.

Керуючись ст.ст.1233, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст.263-265 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Ємільчинської селищної територіальної громад, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , жительці АДРЕСА_1 , додатковий строк терміном 30 (тридцять) календарних днів, з дня набрання чинності рішенням суду, для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини за законом на спадкове майно, яке відкрилась після смерті ОСОБА_2 , що помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Копію рішення суду направити сторонам.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Житомирської області шляхом подачі в 30-денний строк з дня його проголошення апеляційної скарги. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Апеляційна скарга подається до суду апеляційної інстанції через суд першої інстанції.

Суддя /підпис/

Копія вірна:

Суддя: Т. П. Прищепа