печерський районний суд міста києва
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 серпня 2020 року Печерський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Вовк С. В.,

за участі секретаря судового засідання Брачун О. О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Києві цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за недообліковану електричну енергію,

ВСТАНОВИВ:

Позиція сторін у справі

У грудні 2018 року ПАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» звернулося до суду із позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за недообліковану електричну енергію у розмірі 13 807, 86 грн.

Позовні вимоги обґрунтовувались тим, що ОСОБА_1 є споживачем електроенергії, яку постачає ПАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ». 17 лютого 2017 року за адресою відповідача представниками «КИЇВЕНЕРГО» виявлено порушення: «відсутня пломба електропередавальної організації на клемній кришці розрахункового приладу обліку та в/а 65А». На підставі виявленого складено акт про порушення № 42716 від 17 лютого 2017 року, з яким ознайомлена уповноважена особа споживача ОСОБА_2 . На засіданні комісії вирішено провести розрахунок обсягу та вартості електроенергії, спожитої з порушенням ПКЕЕН за період з 18 червня 2016 року по 17 лютого 2017 року. Відповідно до пункту 3.4 Методики нарахована сума склала 13 807, 86 грн. Однак станом на 01 грудня 2018 року заборгованість за актом про порушення ПКЕНН № 42716 споживачем не погашена, не зважаючи на вимогу сплатити заборгованість.

Представник відповідача подав відзив на позов, в якому просив відмовити у задоволенні позову, посилаючись на те, що позивачем у порушення вимог статті 81 ЦПК України не наведено належних та допустимих доказів того, що ОСОБА_1 у період з 18 серпня 2016 року по 17 лютого 2017 року порушувала законодавство у сфері електропостачання, а надані позивачем докази мають істотні суперечності та неточності.

Позивач в судове засіданні не з`явився, про розгляд справи повідомлявся належним чином, до суду подав заяву про розгляд справи у його відсутність.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлявся належним чином, подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності.

Процесуальні дії

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 01 серпня 2019 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Фактичні обставини справи

Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків.

ОСОБА_1 є власником житлового приміщення, а саме: квартири АДРЕСА_1 .

13.02.2017 р. контролером енергонагляду при виконанні робіт з контрольного огляду за адресою: АДРЕСА_2 , виявлено порушення ПКЕЕН, а саме на лічильнику № 0384132 відсутня пломба енергопостачальника.

13.02.2017 р. контролером енергонагляду ПАТ «Київенерго» складена доповідна записка (адресована керівництву Позивача) з проханням направити рейдову бригаду для фіксації виявленого порушення.

17.02.2017 р. ПАТ «Київенерго» (СВП «Київські електричні мережі» РЕМ «Центральний»), правонаступником якого є Позивач, проведено технічну перевірку схеми підключення засобу обліку електричної енергії, збереження пломб та складено відповідний Акт, яким встановлено відсутність пломби на клемній кришці приладу обліку електроенергії.

17.02.2017 р. трьома представниками ПАТ «Київенерго», правонаступником якого є Позивач, складено Акт № 42716 про порушення ОСОБА_1 ст.ст. 26, 27 ЗУ «Про електроенергетику», п. 10, 14, 42 ПКЕЕН (відсутня пломба електропостачальника).

17.02.2017 р. уповноваженими особами ПАТ «Київенерго» складено:

- Акт про експертизу лічильника.

- Акт-вимогу № 42716.

- Акт про пломбування засобів обліку (нового лічильника).

- Акт про усунення порушення ПКЕЕ (ПКЕЕН) № 42716.

22.02.2017 р. комісією ПАТ «Київенерго» складено Акт технічного огляду приладу обліку електричної енергії та Акт № 196 проведення експертизи лічильника електроенергії.

13.03.2017 р. Протоколом № 382 засідання комісії по розгляду Акту про порушення № 42716 від 17.02.2017 р. встановлено порушення Відповідачем Правил користування електричною енергією, а саме: ст.ст. 26, 27 ЗУ «Про електроенергетику», п п. 10, 14, 42 ПКЕЕН, визначено період нарахування/порушення (з 18.08.2016 р. по 17.02.2017 р.) та розраховано вартість недоврахованої електроенергії у розмірі 13 807,86 грн.

Позиція суду та оцінка аргументів сторін

Відповідно до частини першої статті 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Згідно з частинами першою та другою статті 614 ЦК України особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання.

У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом (частина перша статті 611 ЦК України).

Відносини з приводу постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України, статтями 24-27 Закону України «Про електроенергетику», Правилами користування електричною енергією для населення, Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562 (далі - Методика № 562), Порядком № 122.

За змістом статей 2-4, 11 Закону України «Про електроенергетику» цей нормативно-правовий акт є спеціальним законом, який регулює відносини в електроенергетиці та має особливості, викликані об`єктивними умовами функціонування цієї галузі, тому саме його положення та прийняті на його основі Правила та інші нормативно-правові акти мають пріоритетне значення в сфері регулювання відносин щодо електропостачання.

Постачання фізичним особам електроенергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією.

Відповідно до частин першої, четвертої статті 26 Закону України «Про електроенергетику» споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до змісту статті 11 ЦК України за відсутності письмового договору факт відкриття особового рахунку, видача книжки та постачання електричної енергії вважається укладенням договору на умовах, передбачених Законом України «Про електроенергетику».

Згідно з положенням частини другої статті 27 зазначеного Закону відповідальність за порушення законодавства про електроенергетику визначено, що правопорушеннями в електроенергетиці, зокрема є крадіжка електричної енергії.

Згідно з положеннями пунктів 10 та 11 ПКЕЕН прилади обліку встановлюються відповідно до вимог правил улаштування електроустановок. Прилад обліку повинен мати пломбу з відбитком повірочного клейма територіального органу Держспоживстандарту та пломбу з відбитком клейма або логотипу енергопостачальника. У разі встановлення приладу обліку в квартирі (будинку) або іншому об`єкті споживача енергопостачальник складає акт про збереження пломб у двох примірниках, один з яких залишається у споживача. Відповідальність за збереження приладів обліку, встановлених у квартирі, на інших об`єктах споживача, та пломб на них несе споживач.

Відповідно до пункту 48 ПКЕЕН споживач несе відповідальність згідно із законодавством, зокрема, за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку, пошкодження приладів обліку.

У пункті 53 ПКЕЕН (у редакції, чинній на час перевірки) встановлено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження.

У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.

Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів.

Енергопостачальник повідомляє споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату.

Акт про порушення цих Правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення споживача про час і дату засідання комісії.

Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу.

У протоколі зазначається інформація про причетність споживача до порушення цих Правил.

У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та Методики № 562.

У разі відмови споживача від сплати вартості необлікованої електричної енергії енергопостачальник звертається з позовом до суду та має право припинити постачання електричної енергії після прийняття судом рішення на користь енергопостачальника (крім випадку виявлення факту самовільного підключення).

Якщо між споживачем і енергопостачальником не досягнуто згоди щодо користування електричною енергією, її оплати, збереження приладів обліку тощо, спірні питання вирішуються в установленому законодавством порядку.

Пунктом 15 ПКЕЕН встановлено, що пошкоджені прилади обліку, а також прилади обліку із зірваними або пошкодженими пломбами підлягають експертизі, що проводиться комісією у складі представників енергопостачальника та територіальних органів Держспоживстандарту або спеціалізованими організаціями (підприємствами), які мають право на проведення відповідної перевірки, із залученням представників Держспоживстандарту.

Експертиза приладу обліку, який належить споживачу або за збереження якого він відповідає, здійснюється у присутності споживача.

За результатами експертизи складається акт.

Порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, врегульовано відповідною Методикою № 562.

Відповідно до положень пунктів 1.3 та 1.4 Методики № 562, енергопостачальником з метою запобігання розкраданню електричної енергії на прилади обліку електричної енергії споживача можуть бути встановлені індикатори дії впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів (далі - індикатори). На вимогу споживача електричної енергії, під час встановлення представниками енергопостачальника індикаторів на прилад обліку, на такі індикатори або прилади обліку (у разі встановлення приладів обліку з вмонтованим індикатором) мають надаватися копії сертифіката про сертифікацію та/або свідоцтва про атестацію цих індикаторів або приладів обліку.

Згідно з положеннями пункту 3.1 Методики № 562 цей нормативно-правовий акт застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕН, зокрема: пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, використання фазозсувного трансформатора тощо (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу (власнику або наймачу об`єкта)) приладів обліку, установлених пломб та індикаторів).

Також згаданим пунктом визначено, що факт втручання споживача в роботу приладів обліку, факт пошкодження пломб та/або приладів обліку має бути підтверджений експертизою.

Аналіз положень пункту 3.1 Методики № 562 дає підстави для висновку, що факт втручання споживача у роботу приладів обліку, у тому числі й дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку, зокрема і шляхом впливу магнітного поля, у разі невизнання ним такого факту, в обов`язковому порядку має бути підтверджений експертизою.

Такі правові висновки викладені у постанові Верховного Суду від 16 січня 2019 року у справі № 749/943/16-ц (провадження № 61-23533св18).

З актів технічної перевірки та схеми підключення засобу обліку електричної енергії, збереження пломб у побутового споживача від 17 лютого 2017 року та від 22 лютого 2017 року (а.с. 48, 49) вбачається, що при проведенні технічної перевірки у побутового споживача представниками енергопостачальника не виявлено:

- користування електроенергією поза приладом обліку прихованим способом;

- користування електроенергією поза приладом обліку відкритим способом;

- самовільне підключення через прилад обліку;

- наявність розривів від границі балансової належності споживача до точки обліку;

- порушення ізоляції проводів від границі балансової належності споживача до точки обліку;

- наявність незакріпленого щитка з лічильником / незакріпленого приладу обліку на 3 гвинтах.

Згідно з Актом №196 проведення експертизи лічильників електроенергії від 22.02.2017 (а.с. 51) за результатами експертизи лічильник № 10384132 визнано придатним для подальшої експлуатації, візуально ознак втручання не виявлено, метрологічні параметри відповідають класу точності.

Враховуючи те, що лічильник електроенергії за результатами проведення експертизи визнано придатним для подальшої експлуатації, доказів втручання та користування електроенергією поза приладом обліку не надано, то суд не вбачає правових підстав для стягнення зі споживача заборгованості за недообліковану електричну енергію у розмірі 13 807, 86 грн.

Аргументованими також є заперечення сторони відповідача про те, що в порушення п. 3.3 Методики позивачем неправомірно заявлено до стягнення вартість недоврахованої електроенергії у розмірі 13 807,86 грн. за період з 18 червня 2016 року по 17 лютого 2017 року, оскільки з Доповідної записки контролера енергонагляду ПАТ «Київенерго» від 13.02.2017 р. з якої вбачається, що представниками Позивача (його правопопередника) проведено останній контрольний огляд приладу обліку поставленої електричної енергії 13 лютого 2017 року, а не 18 червня 2016 року.

Керуючись ст. ст. 1-23, 76-81, 89, 95, 131, 141, 258-259, 263-265, 352, 354, 355 Цивільного процесуального кодексу України, суд,

ВИРІШИВ:

Позов Приватного акціонерного товариства «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за недообліковану електричну енергію залишити без задоволення.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду через Печерський районний суд міста Києва.

Суддя С. В. Вовк