РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 листопада 2020 року Херсонський міський суд Херсонської області в складі:

головуючого судді Прохоренко В.В.,

секретар Лещенко О.Ю.,

за участю представника позивача: ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Херсоні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа Перша Херсонська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

в с т а н о в и в:

Позивач звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , третя особа Перша Херсонська державна нотаріальна контора, в якому просила визначити їй додатковий строк тривалістю три місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті її матері ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позовні вимоги обґрунтовані тими обставинами, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати ОСОБА_6 .

Після її смерті відкрилася спадщина на 1/2 частину житлового будинку АДРЕСА_1 .

За життя ОСОБА_6 заповіла все належне їй майно, де б воно не знаходилось та з чого б воно не складалось, і все те, на що за законом вона матиме право ОСОБА_2 , що підтверджується заповітом від 20.02.2001 року.

Для отримання спадщини позивач не змогла у встановлений строк звернутись із заявою до нотаріальної контори про прийняття спадщини, так як доглядала за тяжко хворою матір`ю свого чоловіка ОСОБА_7 ОСОБА_8 та перебувала на лікарняному з 25.09.2018 року по 08.10.2018 року.

Вважає причину пропуску вказаного строку поважною. На звернення до нотаріальної контори з приводу прийняття спадщини позивачу було повідомлено, що строк для прийняття спадщини нею пропущений.

Ухвалою херсонського міського суду Херсонської області від 15.07.2020 року залучено до участі у справі в якості правонаступника відповідача ОСОБА_5 ОСОБА_4 .

Позивач в судове засідання не з`явився, надала повноваження представнику.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримала, просила суд їх задовольнити, з підстав, зазначених в позовній заяві. Додатково зазначила, що позивач пропустила строк на 9 днів, оскільки в цей час знаходилась на лікуванні та не мала можливості звернутися до нотаріуса з відповідною заявою.

Відповідач ОСОБА_3 позовні вимоги визнала, обставини зазначені в позовній заяві підтвердила, в останнє судове засідання не з`явилися, про дату час та місце розгляду справи була повідомлена у встановленому законом порядку.

Відповідач ОСОБА_4 в судове засідання не з`явилась, про дату час та місце розгляду справи була повідомлена у встановленому законом порядку.

Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений у встановленому законом порядку.

Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, суд установив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно ч. 1 ст. 13ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч. 1 ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень.

Дослідивши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення сторін, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд прийшов до висновку про відмову у задоволенні позову.

Згідно положень ст.ст.1216, 1217, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Судом встановлено, що матір`ю ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 є ОСОБА_10 .

ОСОБА_9 20.01.1984 року зареєструвала шлюб з ОСОБА_7 , та після реєстрації шлюбу отримала прізвище « ОСОБА_11 ».

20.02.2001 року ОСОБА_10 склала заповіт, відповідно до якого заповіла все належне їй майно, де б воно не знаходилось та з чого б воно не складалось, і все те, на що за законом вона матиме право ОСОБА_2 (а.с. 5).

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_6 померла (а.с.6).

Після її смерті відкрилась спадщина на належну їй 1/2 частину житлового будинку АДРЕСА_1 (а.с.10,11).

У Спадковому реєстрі відсутня інформація щодо наявності заведених спадкових справ відносно спадкового майна ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Отже, спадкодавець, ОСОБА_10 , за життя зробила розпорядження щодо майна, належного їй на праві приватної власності, у вигляді заповіту.

Посилаючись на поважність причин пропуску строку подачі до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини позивач зазначала, що після смерті матері, вона була змушена доглядати за своєю свекрухою ОСОБА_8 , 1941 року народження, яка є особою похилого віку та потребує постійного догляду, крім того в період з 25.09.2018 року по 08.10.2010 року вона перебувала на лікуванні, тому не мала можливості подати заяву про прийняття спадщини у встановлений строк. На підтвердження, зазначених обставин позивач надала виписки з медичних карт стаціонарного хворого ОСОБА_8 , 1941 року народження, та ОСОБА_2 , 1963 року народження.

З листа Першої Херсонської державної нотаріальної контори № 4619/01-16 від 04.11.2020, вбачається, що 09.10.2018 року до Першої Херсонської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини звернулась в порядку ст. 1268 ЦК України, після смерті ОСОБА_6 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , звернулася донька померлої ОСОБА_2 , проте у видачі свідоцтва про право на спадщину їй відмовлено, у зв`язку з пропуском строку, встановленого законом для прийняття спадщини.

Згідно ч. 1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

За ч. 3 ст.1272 ЦКУкраїни за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Статтею 1272 ЦК України встановлено, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як роз`яснено у п. 2 постанови спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 24-753/0/4-13 "Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування" відповідно до змісту ст.1272ЦКУкраїни позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.

Як зазначено у п. 24 Постанови Пленуму ВСУ № 7 від 30.05.2008р. "Про судову практику у справах про спадкування", вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Як вказано у постанові ВС/КЦС (справа № 565/1145/17 від 26.06.19) поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

З огляду на вищенаведене, суд визнає поважною причину пропуску ОСОБА_2 строку для прийняття спадщини, після смерті ОСОБА_6 , у зв`язку із тяжкою хворобою свекрухи та перебуванням позивача на лікарняному, що підтверджено наданими до суду документами.

Такий висновок суду узгоджується із правовою позицією Великої Палати Верховного Суду України викладеної у постанові в справі №315/714/19 від 23.11.2020 року, який суд у відповідності до ч.4 ст. 263 ЦПК України враховує при виборі і застосуванні норм права до спірних правовідносин.

При цьому, суд враховує практику застосування норм права Європейським судом з прав людини щодо принципу «пропорційності» щодо втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

За таких обставин, суд враховуючи принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав позивача в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод приходить до висновку про задоволення позовних вимог та вважає можливим визначити позивачу додатковий строк один місяці, який є достатнім для подання заяви про прийняття спадщини.

На підставі викладеного, ст.ст.1269 - 1270,1272 ЦК України, керуючись ст.ст. ст. ст. 6-13, 81, 258, 259, 263, 264, 265 ЦПК України, суд,

в и р і ш и в:

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк в один місяць для подачі до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини за заповітом, після смерті ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , який рахувати з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Херсонського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту судового рішення

Відповідно до Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через Херсонський міський суд Херсонської області.

Суддя: В.В. Прохоренко