РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 564/2340/19

01 грудня 2020 року

м.Костопіль

Костопільський районний суд Рівненської області у складі:

головуючий суддя Левчук В.В.

секретар судового засідання Зберун К.Ф.

за участю:

позивача - не з`явився

представника позивача - не з`явився

відповідач - не з`явився

представника відповідача - не з`явився

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Костопільського районного суду Рівненської області в порядку загального позовного провадження цивільну справу №564/2340/19 за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Державного підприємства «Костопільське лісове господарство» (м.Костопіль Рівненської області, вул.Дубки 2) про визнання незаконними наказів про притягнення до дисциплінарної відповідальності, звільнення з роботи та їх скасування, поновлення на роботі, стягнення середньомісячного заробітку за час вимушеного прогулу, стягнення моральної шкоди

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Костопільського районного суду Рівненської області з цивільним позовом до Держаного підприємства «Костопільське лісове господарство про визнання незаконними наказів про притягнення до дисциплінарної відповідальності, звільнення з роботи та їх скасування, поновлення на роботі, стягнення середньомісячного заробітку за час вимушеного прогулу, стягнення моральної шкоди.

Позов мотивований тим, що позивач з 14.07.1978 працював на посаді лісничого Мащанского лісництва, а на посаді лісничого Мидського лісництва Костопільського району працює з 10 липня 2013 року згідно наказу ДП «Костопільський лісгосп» №534-к. На посаді лісничого Мидського лісництва позивач виконував свої посадові (службові) обов`язки сумлінно, дотримувався вимог посадової інструкції, правил внутрішнього трудового розпорядку на підприємстві, користувався повагою в колективі, до дисциплінарної відповідальності не притягався, має численні подяки, грамоти від керівництва підприємства, органів виконавчої влади, неодноразово отримував грошові винагороди за досягнення в роботі, є лісничим I класу. Проте, наказом відповідача №33-к від 27.06.2019 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників», позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності у виді догани з позбавленням премії на три місяці з дня винесення догани. Крім того, 22 липня 2019 року наказом відповідача №149-к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників» позивачу оголошено догану, позбавивши премії на три місяці з дня винесення догани. Наказом директора ДП «Костопільський лісгосп» №174-к від 09 серпня 2019 року «Про звільнення ОСОБА_1 » позивача звільнено з посади лісничого Мидського лісництва за систематичне невиконання без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором згідно п.3 ст.40 КЗпП України. Вказує, що підставою прийняття вказаного наказу є протокол №48 від 31.07.2019 року Первинної профспілкової організації ДП «Костопільський лісгосп. Вважає, що накази про дисциплінарні стягнення від 27.06.2019 року №133-к, №149-к від 22.07.2019 року про оголошення ОСОБА_1 доган за порушення трудової дисципліни, а також №174-к від 09 серпня 2019 року про звільнення з роботи за систематичне невиконання без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором згідно п.3 ст.40 КЗпП України є незаконними та прийнятими з порушенням норм трудового законодавства та порушують конституційні права на працю позивача. Вказує, що притягнення позивача до відповідальності підтверджує упереджене ставлення керівництва лісгоспу до лісничого Мидського лісництва ОСОБА_1 та намагання звільнити його з займаної посади. Також вказує, що в порушення ст.149 КЗпП України, у позивача не вимагалося надання письмових пояснень з приводу можливих порушень трудової дисципліни, не конкретизовано які саме посадові обов`язки порушив позивач у наказі №188 від 12.07.2019 року «Про стан виконання виробничої програми та використання ресурсів за 6 місяців 2019 року», оскаржуваний наказ №149-к від 22.07.2019 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників» не містить суті, змісту та мотивів порушення трудової дисципліни позивачем, можливі порушення не конкретизовані в наказі, у наказі відсутнє посилання на пункти, норми Правил внутрішнього трудового розпорядку лісгоспу, посадової інструкції лісничого чи трудового договору позивача. Вважає, що існує порушення процедури погодження звільнення, яка передбачена ст.43 КЗпП України, оскільки відповідачем не вносилося саме подання, а лише лист про погодження розірвання трудового договору, який не був зареєстрований в профспілковому комітеті і подання не обґрунтування підстав звільнення. Вказує, що засідання профкому відбулося і згода на його звільнення була надана без належного обґрунтування. Зазначив, що звільнення за п.3 ст.40 КЗпП України є дисциплінарним звільненням, то прийняття наказу про звільнення працівника можливе лише за умови вчинення працівником наступного дисциплінарного проступку або порушення трудової дисципліни, а не за сукупністю попередніх дисциплінарних стягнень. Позивач не вчиняв будь-якого нового порушення трудової дисципліни, за яке його можна було б звільнити за систематичне невиконання без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором. Також вказав, що відповідач своїми незаконними діями, які виразилися в ігноруванні норм трудового законодавства, без будь-яких поважних причин, грубо порушуючи право на працю, завдав позивачу моральної шкоди, що призвело до погіршення відносин та втрату нормальних життєвих та професійних зв`язків, втратою віри в майбутнє та значного погіршення матеріального становища. Позивач більше 40 років свого життя віддав своєю сумлінною працею Костопільському лісгоспу, є лісником I класу, яких у Костопільському районі, крім позивача, є всього одна особа, має ряд заохочень, грамот та відзнак за свою роботу на посаді лісничого Мидського лісництва, а свою чергу звільнення за ніби то порушення трудової дисципліни завдає непоправної шкоди його репутації та принижує перед колегами. Просить визнати незаконними та скасувати наказ Державного підприємства «Костопільський лісгосп» №133-к від 27.06.2019 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників», наказ Державного підприємства «Костопільський лісгосп» №149-к від 22.07.2019 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників», наказ Державного підприємства «Костопільський лісгосп» №174-к від 09.08.2019 року «Про звільнення ОСОБА_1 » щодо звільнення з роботи лісничого Мидського лісництва ОСОБА_1 , просить поновити позивача на посаді лісничого Мидського лісництва Державного підприємства «Костопільський лісгосп» з 09 серпня 2019 року, стягнути з відповідача середньомісячний заробіток за час вимушеного прогулу, починаючи з 09 серпня 2019 року до дня постановлення судом рішення у справі та стягнути з відповідача моральну шкоду в розмірі 10 000 грн.

Відповідачем подано відзив на позов, у якому останній проти позову заперечив та вказав, що за результатами проведення внутрішнього аудиту на підприємстві виявлено ряд порушень, допущених у лісництва, зокрема у Мидському, де працював позивач, який відповідав за виконання ряду робіт у лісництві і які не були належним чином виконані та внаслідок чого було завдано шкоди підприємству на суму 31 564,28 грн. Аудит було проведено уповноваженим органом із суворим дотриманням вимог чинного законодавства. Також за результатами аудиту було виявлено невиконання планів заготівлі та реалізації деревини згідно аукціонів в тому числі і Мидським лісництвом. Виявлено низьку виконавчу дисципліну по Мидському лісництву. Результати аудиту Позивачем не оскаржувалися, відповідно аудиторський звіт є належним доказом порушення Позивачем посадових обов`язків та достатньою підставою для винесення оскаржуваних наказів. Вказує, що після застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді догани та позбавлення премії, дві протягом незначного періоду, останній і в подальшому порушував посадову інструкції та трудову дисципліну. Зокрема було встановлено, що позивачем не пройдено навчання з питань охорони праці та навчання з питань пожежної безпеки, наявні посвідчення з питань охорони праці у позивача про попередні навчання прострочені, тобто строк дії яких минув ще 27 лютого 2019 року, що є грубим порушенням Закону України «Про охорону праці» та всіх інструкцій з питань охорони праці на підприємстві, згідно яких лісничі зобов`язані проходити навчання періодично, кожні три роки, оскільки відповідальні за охорону праці. За виявлені систематичні порушення позивача було звільнено з дотриманням усіх вимог законодавства і за таких умов відсутні підстави для задоволення позову. Просить відмовити у задоволенні позову у повному обсязі.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 підтримав заявлені позовні вимоги та пояснив, що понад 40 років пропрацював у лісгоспі. Будучи на посаді лісничого завжди сумлінно виконував свої посадові обов`язки, за що неодноразово нагороджений різними відзнаками, не порушував трудової дисципліни, а мотиви для притягнення його до дисциплінарної відповідальності та звільнення є надуманими через упереджене ставлення до нього зі сторони керівництва лісгоспу. Пояснив, що за результатами проведеного аудиту було виявлено ряд порушень у лісництвах, але найбільше у Костопільському, проте за це нікого не притягнули до відповідальності, а за незначні порівняно порушення в Мидському лісництві його притягнуто до відповідальності, а в подальшому звільнено. Вважає таке притягнення та звільнення незаконними і просить задоволити позов.

Представник позивача, адвокат Михайлов В.О. в судовому засіданні підтримав позов та пояснив, що аудит на підприємстві проведено неуповноваженою особою, процедура застосування дисциплінарних стягнень до позивача не дотримана, не конкретизовано в чому позивач допустив порушення, не відібрано пояснень, а щодо звільнення, то таке відбулось з порушення, без дотримання порядку отримання згоди профспілкового комітету на звільнення і саме звільнення необґрунтоване. Просить позов задоволити.

В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_2 проти позову заперечила, підтримала відзив на позов та пояснила, що позивача було притягнуто до дисциплінарної відповідальності з дотриманням вимог закону та за вчинені останнім порушення, внаслідок яких підприємству було завдано збитків, процедура звільнення також відбулась без порушень за систематичне невиконання позивачем своїх посадових обов`язків. Просить відмовити в задоволенні позову.

Представник відповідача, адвокат Тимошенко О.В. проти позовних вимог заперечила та пояснила, що притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності відбулось з дотриманням вимог закону, оскільки за наслідками проведеного у лісництві аудиту було виявлено ряд порушень, зокрема у Мидському лісництві, де працював позивач і які були наслідками невиконання своїх посадових обов`язків позивачем, у зв`язку з чим його було притягнуто до дисциплінарної відповідальності, а у подальшому звільнено за систематичне виконання останнім своїх обов`язків. Зазначила, що відсутні підстави для задоволення позову і просить відмовити в його задоволенні.

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_3 показав, що дійсно було виявлено ряд порушень у Мидському лісництві, що свідчило про невиконання лісничим ОСОБА_1 свої обов`язків і у зв`язку з чим до останнього було застосовано стягнення у вигляді догани. Аналогічно вдруге відбувалось. Після цього ОСОБА_1 надалі допускав невиконання своїх обов`язків у зв`язку з чим його було звільнено. Усі документи, які підтверджують невиконання ним трудових обов`язків є в наявності, складені відповідно до закону і ніким не оспорювались.

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_4 показав, що не може нічого сказати по заготівлі лісопродукції, оскільки не несе відповідальності за це. Також показав, що дійсно писав доповідну і знає, що до ОСОБА_1 було застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_5 показав, що усі документи на лісосіку, а саме лісорубний квиток, карту підписує лісничий, який перевіряє, чи все правильно та підписує об`єми виходу заготовленої деревини.

Суд, заслухавши пояснення позивача, його представника, представників відповідача, показання свідків дійшов наступних висновків.

17.07.1978 ОСОБА_1 прийнятий на посаду лісника Мащанського лісництва згідно наказу №106 від 14.07.1978.

10.07.2013 ОСОБА_1 переведений лісничим Мидського лісництва згідно наказу 534 від 10.07.2013.

Вказані обставини підтверджуються записами в трудовій книжці ОСОБА_1 , виданій 18.07.1978.

Із наданих позивачем копій грамот вбачається, що ОСОБА_1 неодноразово нагороджений за роботу та з нагоди професійного свята, зокрема у 2012, 2103, 2014, 2016 та 2017 роках.

Наказом Державного підприємства «Костопільське лісове господарство» від 01.03.2018 №40-к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників» ОСОБА_1 , лісничому Мидського лісництва оголошено догану, позбавивши премії на три місяці з дня винесення догани. Підстави: наказ по лісгоспу №64 від 01.032018, письмове пояснення ОСОБА_6 від 01.03.2018, ОСОБА_1 від 01.03.2018.

Пунктом 3.1. Статуту Державного підприємства «Костопільське лісове господарство» затвердженого наказом Державного агенства лісових ресурсів України від 03.10.2017 №444, передбачено, що підприємство створено з метою: ведення лісового господарства, охорони, захисту, раціонального використання та відтворення лісів; одержання прибутку від комерційної діяльності; охорони, відтворення та раціонального використання державного мисливського фонду на території мисливських угідь, наданих у користування підприємству.

Наказом Рівненського обласного управління лісового та мисливського господарства від 05.06.2019 №31 «Про проведення внутрішнього фінансового аудиту та аудиту відповідності ДП «Костопільський лісгосп» вирішено провести фінансовий аудит та аудит відповідності ДП «Костопільське лісове господарство» за темою «Оцінка діяльності підприємства щодо законності та достовірності фінансової звітності, правильності ведення бухгалтерського обліку, дотримання актів законодавства, планів з питань раціонального використання лісових ресурсів, охорони та захисту лісів» за період з 01.01.2017 по 01.06.2019.

За результатами проведеного аудиту Відділом економіки та внутрішнього аудиту Рівненського обласного управління лісового та мисливського господарства складено аудиторський звіт №7,8 за результатами внутрішнього фінансового аудиту та аудиту відповідності в ДП «Костопільський лісгосп» за темою «Оцінка діяльності підприємства щодо законності та достовірності фінансової звітності, правильності ведення бухгалтерського обліку, дотримання актів законодавства, планів з питань раціонального використання лісових ресурсів та захисту лісів» за періоди роботи з 01.01.2017 року до 01.06.2019 року.

На сторінці 5 звіту (Розділ - Мидське лісництво. Лісничий ОСОБА_1 ) вказано, що аналізом матеріалів відводу та товарно-транспортних накладних встановлено, що в кварталі 33 виділ 20 площею 2,8 га (санітарне рубання вибіркове 2018 року) згідно матеріалів відводу підлягало заготівлі 10 м.куб ділової деревини (пиловик І с- 3 м.куб., ІІ с - 4 м.куб, ІІІ с - 3 м.куб) фактично заготовлено тарний кряж (сухостій), таким чином через нераціональне розкряжування підприємство не дотримало 4701 грн. доходу. Аналогічні порушення зафіксовано в кварталі 9 виділ 3 та кварталі 24 виділ 9. Внаслідок чого загальна сума недоотриманого становить - 17 882,00 грн. В кварталі 32 виділ 22 ділянки не обмежені господарськими стовпами, діаметри вимічених (пронумерованих) дерев не співпадають з дефективною відомістю. Лісорубний квиток на право рубки не виписаний, тому відвід незадовільний. В кварталі 33 виділ 27 встановлено незаконне рубання двох дерев сосни (сухостій) діаметром пня біля шийки кореня 44 см, шкода заподіяна лісу за пошкодження дерев до ступеня припинення росту становить - 10 633,96 грн. Незаконна рубка також зафіксована в кварталі 33 виділ 33 - 1 дерево сосни діаметром 24 см, шкода становить 2709,92 грн. Загальний розмір шкоди за незаконну рубку становить - 13 343,88 грн. По кварталу 26 виділ 24 також зафіксовано порушення - мета рубки не досягнута, оскільки роботи по лісівничому догляду проведені в зимовий період. Головна порода пригнічена чагарниками. Підприємство понесло затрати в розмірі - 338, 40 грн. Всього порушень по ДП «Костопільське лісництво» в Мидському лісництві зафіксовано на суму 31 564,28 грн. По інших лісництвах не зафіксовано значних порушень.

На сторінці 23 звіту вказано, що акти огляду місць заготівлі деревини в Мидському лісництві складаються формально в них відсутні перелікові відомості, абриси та інші необхідні документи.

З письмових пояснень ОСОБА_1 вбачається про неможливість виконання виробничої програми за червень 2019, оскільки при відводі лісосік під санітарну рубку вибираються дерева такої категорії, що унеможливлює заготівлю пиловника у доведеному обсязі. дрова у виробничій програмі червня не передбачені. Санітарні правила в лісах не були порушені. Виробнича програма на 2019 рік доведена по досягненнях 2017-2018 років, коли був вітровал і масове всихання хвойних насаджень, а у 2019 році такого ресурсу не було. Щодо нераціонального розкряжування деревини ОСОБА_1 надав письмові пояснення у яких вказав, що на окремих ділянках дерева досихають, а тому є недовихід ділової деревини. Пошкодження дерев до ступеня припинення росту пояснює невідповідним оформленням старшим майстром. Перевитрату в сумі 338,40 пояснює необхідністю зрізання чотирьох кущів ліщини, яка пригнічувала головну породу.

Із наказу Державного підприємства «Костопільське лісове господарство» від 27.06.2019 №167 «Про результати фінансового аудиту та аудиту відповідності» вбачається, що в ході проведення перевірки виконання робіт виявлено, зокрема по Мидському лісництву: через нераціональне розкряжування підприємство недоотримало 17882 грн. доходу; виявлено незадовільний відвід; внаслідок незаконного рубання дерев сосни (сухостою), внаслідок чого заподіяно лісу шкоду у розмірі 10633,96 грн.; внаслідок недосягнення мети рубки підприємство понесло невиправдані витрати на суму 338,40 грн.; виявлено незаконне рубання одного дерева сосни заподіяно шкоду лісу в сумі 2709,92 грн. всього порушень по лісництву на суму 31564,28 грн.

Наказом вирішено, зокрема: головному лісничому ОСОБА_3 та в.о. головного інженера ОСОБА_4 , головному економісту , ОСОБА_7 , головному бухгалтеру ОСОБА_8 вказати на виявлені недоліки та порушення, розробити та впровадити заходи по усуненню виявлених порушень; головному бухгалтеру ОСОБА_8 забезпечити дотримання фахівцями та спеціалістами підприємства Стандарті бухгалтерського обліку; головному лісничому ОСОБА_3 провести наради по вивченню Методичних вказівок; попередити посадових осіб про недопустимість неналежного контролю; за неналежне виконання посадових обов`язків, що призвело до виявлення ряду значних порушень в Мидському лісництві вжити заходи щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності лісничого ОСОБА_1 ; лісничим Мащанського лісництва, Моквинського, Базальтівського вказати на виявлені недоліки, забезпечити їх усунення та недопущення в майбутньому; вжити заходів щодо добровільного відшкодування збитків та інше.

Згідно наказу Державного підприємства «Костопільське лісове господарство» від 27.06.2019 №133-к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників» ОСОБА_1 , лісничому Мидського лісництва оголошено догану, позбавивши премії на три місяці з дня винесення догани. Підстава наказу: наказ по лісгоспу №167 від 27.06.2019, письмове пояснення ОСОБА_1 від 27.06.2019.

Із наказу Державного підприємства «Костопільське лісове господарство» від 12.07.2019 №188 «»Про стан виконання виробничої програми та використання лісосировинних ресурсів за 6 місяців 2019 року» вбачається, що за підсумками виконання виробничої програми червня та шести місяців поточного року відмічено незабезпечення окремими структурними підрозділами її виконання. Не забезпечено виконання виробничої програми по виробництві товарної продукції за червень 2019 року по Мидському лісництву на суму 134600 грн. Допущено невиконання планів заготівлі та реалізації деревини згідно аукціонних та прямих договорів у червні 2019 року по Мидському лісництву на 194 куб.м. по лісоматеріалах круглих пород сосни класу якості А, В, С та на 546 куб.м. по лісоматеріалах круглих пород сосни класу якості D. По Мидському лісництву не приділено належної уваги питанню забезпечення ритмічності виконання виробничої програми по заготівлі деревини, а звідси договірних зобов`язань по поставці лісопродукції основним споживачам. Низька виконавча дисципліна відслідковується, зокрема по Мидському лісництву. За результатами виявленого вирішено: головним спеціалістам, керівникам структурних підрозділів, спеціалістам лісгоспу забезпечити безумовне виконання Наказів Держлісагенства та Рівненського ОУЛМГ, протокольних рішень колегій та виробничих нарад щодо покращення ефективності виробництва; за незадовільне виконання виробничої програми по заготівлі та реалізації деревини за червень 2019 року, виявлені упущення в роботі та неналежне виконання своїх посадових обов`язків, пов`язаних з організацією виробничо-господарської діяльності, притягнути до дисциплінарної відповідальності лісничого Мидського лісництва ОСОБА_1 та інше.

19.07.2019 провідним інспектором з охорони праці ДП «Костопільське лісове господарство» Іванюком В.А. написано доповідну записку на ім`я директора підприємства про те, що лісничим Мидського лісництва ОСОБА_1 не пройдено навчання з питань протипожежної безпеки та з питань охорони праці, які останній зобов`язаний проходити кожні три роки. Термін дії виданих ОСОБА_1 посвідчень про проходження навчання закінчились 27.02.2019.

22.07.2019 представниками ДП «Костопільський лісгосп» складено акт про відмову ознайомлення з наказом №188 від 12.07.2019 по ДП «Костопільський лісгосп», відповідно до якого лісничий ОСОБА_1 відмовився ознайомлюватись та підписувати вказаний наказ.

Згідно наказу Державного підприємства «Костопільське лісове господарство» від 22.07.2019 №149-к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників» ОСОБА_1 , лісничому Мидського лісництва оголошено догану, позбавивши премії на три місяці з дня винесення догани. Підстава наказу: наказ по лісгоспу №188 від 12.07.2019.

Також 22.07.2019 представниками ДП «Костопільський лісгосп» складено акт про відмову ознайомлення з наказом №146-к від 22.07.2019 по ДП «Костопільський лісгосп», відповідно до якого лісничий ОСОБА_1 відмовився ознайомлюватись та підписувати наказ.

23.07.2020 головним інженером ДП «Костопільське лісове господарство» ОСОБА_4 на ім`я директора підприємства написано рапорт про те, що через байдужне ставлення лісничим Мидського лісництва ОСОБА_1 до своїх посадових обов`язків відбувся зрив відвантаження лісопродукції споживачам (покупцям) за договорами купівлі-продажу лісопродукції.

З Акту, складеного за результатами проведення планового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів від №598, складеного Державною екологічною інспекцією Поліського округу вбачається, що в період з 01 липня по 12 липня 2019 року проведено планову перевірку ДП «Костопільське лісове господарство», за результатами якої встановлені наступні порушення в Мидському лісництві, а саме: 1) не забезпечується збереження підросту і не призначених для рубки дерев: в кварталі 8 виділ 44, було пошкоджено до ступеня неприпинення росту сироростучого дерева породи сосна, внаслідок чого заподіяно шкоду в розмірі 229,46 грн.; в кварталі 18 виділ 7(5), було пошкоджено до ступеня припинення росту сироростучих дерев породи дуб, внаслідок чого заподіяно шкоду в розмірі 585,44 грн.; в кварталі 19 виділ 3.1, було пошкоджено до ступеня неприпинення росту сироростучого дерева породи вільха, внаслідок чого заподіяно шкоду в розмірі 229,46 грн.; 2) під час розробки лісосік, а також проведення інших робіт не здійснюються заходи щодо мінімізації пошкодження дере, що не підлягають вирубуванню, зокрема за межами лісосік: в кварталі 31 виділ 35 встановлена незаконна рубка сироростучого дерева породи сосна, внаслідок чого заподіяно шкоди в розмірі 1542,86 грн.; в кварталі 14 виділ 9 було пошкоджено до ступеня неприпинення росту сироростучого дерева породи дуб, внаслідок чого заподіяно шкоди в розмірі 229,46 грн.

З листа ДП «Костопільське лісове господарство» №1138 від 23.07.2019 вбачається, що адміністрація просить дати згоду на звільнення відповідно до п.3 ст.40 КЗпП України за систематичне невиконання працівником без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором лісничого Мидського лісництва ОСОБА_1 . Зі змісту листа вбачається, що до подання додається наказ №133-к від 27.06.2019, наказ №149-к від 22.07.2019, акти про відмову ознайомлення з наказами.

Із протоколу №48 від 31.07.2019 первинної профспілкової організації ДП «Костопільський лісгосп» вбачається, що за результатами розгляду наказів та заслуханої доповідь професіонала з антикорупційної діяльності ОСОБА_2 вирішено надати згоду на звільнення відповідно до п.3 ст.40 КЗпП України, за систематичне невиконання працівником без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором лісничого Мидського лісництва ОСОБА_1 . Рішення прийнято одноголосно.

Згідно наказу Державного підприємства «Костопільське лісове господарство» від 09.08.2019 №174-к «Про звільнення ОСОБА_1 » звільнено ОСОБА_1 , лісничого Мидського лісництва, 09 серпня 2019 року за систематичне невиконання працівником без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором (до якого раніше застосовувались заходи дисциплінарного стягнення) п.3 ст.40 КЗпП України. Підстава наказу: протокол №48 від 31.07.2019.

Згідно довідки виданої ДП «Костопільське лісове господарство» 15.08.2019 №1236 ОСОБА_1 працював на Державне підприємство «Костопільське лісове господарство» з 14.07.1978 по 09.08.2019 на посаді лісничого. Дохід за період з 01.06.2019 по 31.07.2019 склав 46513,78 грн.

Надаючи правові кваліфікацію спірним правовідносинам суд враховує наступне.

Як підставу незаконності винесення наказу №133-к від 27 червня 2019 року позивач вказує, що фінансовий аудит, результати якого зафіксовані у наказі №167 від 27 червня 2019 року «Про результати фінансового аудиту та аудиту відповідності», проведено не уповноваженими особами, оскільки згідно Закону України «Про аудит фінансової звітності та аудиторську діяльність» аудитором може бути виключно фізична особа, яка підтвердила кваліфікаційну придатність до провадження аудиторської діяльності, має відповідний практичний досвід та включена до Реєстру аудиторів та суб`єктів аудиторської діяльності, а перевірку відповідача було здійснено посадовими особами Рівненського обласного управління лісового та мисливського господарства.

Позивач також вказує, що недозаготівля пиловника в доведеному обсязі спричинена тим, що дерева, які були відведені у вибіркову санітарну рубку становлять III-VI категорію з яких неможливо заготовити пиловник в достатньому обсязі.

Щодо збитків від невірного розкряжування Позивач пояснює, що з моменту відведення ділянки в рубку до початку рубки проходило 10-12 днів, за цей час дерева всихали, що спричинило недовихід ділової деревини.

Разом з тим, відповідно до ч.3 ст.26 Бюджетного кодексу України розпорядники бюджетних коштів в особі їх керівників організовують внутрішній контроль і внутрішній аудит та забезпечують їх здійснення у своїх установах і на підприємствах, в установах та організаціях, що належать до сфери управління таких розпорядників бюджетних коштів.

Внутрішнім контролем є комплекс заходів, що застосовуються керівником для забезпечення дотримання законності та ефективності використання бюджетних коштів, досягнення результатів відповідно до встановленої мети, завдань, планів і вимог щодо діяльності розпорядника бюджетних коштів і підприємств, установ та організацій, що належать до сфери його управління.

Внутрішнім аудитом є діяльність, спрямована на удосконалення системи управління, внутрішнього контролю, запобігання фактам незаконного, неефективного та нерезультативного використання бюджетних коштів, виникненню помилок чи інших недоліків у діяльності розпорядника бюджетних коштів і підприємств, установ та організацій, що належать до сфери його управління, та яка передбачає надання незалежних висновків і рекомендацій. Для здійснення внутрішнього аудиту розпорядник бюджетних коштів в особі керівника утворює самостійний структурний підрозділ внутрішнього аудиту, що є підпорядкованим і підзвітним безпосередньо такому керівнику.

Основні засади здійснення внутрішнього контролю і внутрішнього аудиту та порядок утворення підрозділів внутрішнього аудиту визначаються Кабінетом Міністрів України. Організаційно-методологічні засади здійснення внутрішнього контролю і внутрішнього аудиту визначаються Міністерством фінансів України, яке забезпечує формування та реалізацію державної політики у сфері державного внутрішнього фінансового контролю, у тому числі здійснює оцінку функціонування систем внутрішнього контролю і внутрішнього аудиту.

Порядок здійснення внутрішнього аудиту передбачений постановою Кабінету Міністрів України №1001 від 28 вересня 2011 року якою затверджено Порядок здійснення внутрішнього аудиту та утворення підрозділів внутрішнього аудиту.

Цей Порядок визначає механізм утворення структурних підрозділів внутрішнього аудиту та питання їх діяльності.

Дія цього Порядку поширюється на міністерства, інші центральні органи виконавчої влади, Раду міністрів Автономної Республіки Крим, обласні, Київську та Севастопольську міські держадміністрації, інших головних розпорядників коштів державного бюджету (далі - державні органи), їх територіальні органи та бюджетні установи, які належать до сфери їх управління

Об`єктом внутрішнього аудиту є діяльність державного органу, його територіальних органів, підприємств (у тому числі суб`єктів господарювання, державна частка у статутному капіталі яких перевищує 50 відсотків чи становить величину, яка забезпечує державі право вирішального впливу на господарську діяльність таких суб`єктів господарювання), установ та організацій, що належать до сфери його управління, в повному обсязі або з окремих питань (на окремих етапах), та заходи, що здійснюються керівниками таких органів, підприємств, установ та організацій для забезпечення ефективного функціонування системи внутрішнього контролю (дотримання принципів законності та ефективного використання бюджетних коштів та інших активів, досягнення результатів відповідно до встановленої мети, виконання завдань, планів і вимог щодо їх діяльності).

У державному органі для здійснення внутрішнього аудиту утворюється як самостійний підрозділ - структурний підрозділ внутрішнього аудиту.

Основним завданням підрозділу є надання керівникові державного органу, його територіального органу та бюджетної установи об`єктивних і незалежних висновків та рекомендацій щодо: функціонування системи внутрішнього контролю та її удосконалення; удосконалення системи управління; запобігання фактам незаконного, неефективного та не результативного використання бюджетних коштів та інших активів; запобігання виникненню помилок чи інших недоліків у діяльності державного органу, його територіальних органів, підприємств, установ та організацій, що належать до сфери його управління.

Вказаним порядком також визначено дії які має право вчиняти підрозділ та їх порядок.

Так згідно Статуту ДП «Костопільське лісове господарство», затвердженого в новій редакції Наказом Державного агентства лісових ресурсів України від 03.10.2017 року №444, Державне підприємство «Костопільське лісове господарство» засноване на державній власності, відповідно до наказу Міністерства лісового господарства Української РСР від 31.10.1991 року №133 «Про організаційну структуру управління лісовим господарством України», належить до сфери управління Державного агентства лісових ресурсів України (Орган управління майном) і координується Рівненським обласним управлінням лісового та мисливського господарства (Управління).

Постановою Кабінету Міністрів України №521 від 08 жовтня 2014 року затверджено Положення про Державне агентство лісових ресурсів України. Пунктом 1 визначено, що Державне агентство лісових ресурсів України (Держлісагентство) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства і який реалізує державну політику у сфері лісового та мисливського господарства. Держлісагентство у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, указами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, іншими актами законодавства.

Відповідно до п.18 ч.11 постанови №521 голова Держлісагентства утворює, ліквідовує, реорганізовує підприємства, установи організації, затверджує їх положення (статути), в установленому порядку призначає на посади та звільняє з посад їх керівників, виконує в межах повноважень, передбачених законом, інші функції з управління об`єктами державної власності, що належать до сфери управління Держлісагентства.

Держлісагентство здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи (Положення про Державне агентство лісових ресурсів України).

08 травня 2012 року за №729/21042 було зареєстроване Положення про обласні управління лісового та мисливського господарства Державного агентства лісових ресурсів України. Пунктом 1 положення визначено, що обласні управління лісового та мисливського господарства (далі - Управління) підпорядковуються Держлісагентству України та є його територіальними органами. Голови місцевих державних адміністрацій координують діяльність Управлінь і сприяють їм у виконанні покладених на ці органи завдань.

Підпунктом 4.12. пункту 4 Положення передбачено, що управління відповідно до покладених на них завдань забезпечують організацію та здійснення відповідно до законодавства проведення внутрішнього контролю та аудиту.

Відтак, аудит відповідача, проведений за наказом Рівненського обласного управління лісового та мисливського господарства №31 від 05 червня 2019 року «Про проведення внутрішнього фінансового аудиту та аудиту відповідності в ДП «Костопільське лісове господарство» було проведено уповноваженим органом.

При цьому суд враховує, що результати аудиту позивач не оскаржував, що у свою чергу спростовує доводи позивача про неправомірність вказаного аудиту.

Щодо неможливості заготовлення пиловника у доведеному об`єм, то суд враховує наступне.

Пиловник це колоди і кряжі, що є сировиною для виготовлення пиломатеріалів.

Колодами називають довгі, а кряжами короткі відрізки стовбура, очищені від сучків.

Щодо тарного кряжу це відрізок нижньої частини дерева, який використовується для виготовлення спеціальних видів лісопродукції, в даному випадку для тари. Під розкряжування слід розуміти розпилення стовбура дерева впоперек на частини.

Відповідно до п.4.6. Методичних вказівок з відведення і таксації лісосік, видачі лісорубних квитків та огляду місць заготівлі деревини в лісах Державного агентства лісових ресурсів України під час виділення лісових ділянок для рубок дерева розподіляються за технічною придатністю на: ділові - дерева, в яких загальна довжина ділової частини (лісоматеріали круглі, крім дров і дров`яної деревини для технологічних потреб) у нижній половині стовбура становить 6,5 м і більше, а в дерев заввишки до 20 м - не менше однієї третини їхньої висоти; напівділові - дерева з протяжністю ділової частини у нижній половині стовбура від 2 до 6,5 м; дров`яні - дерева з протяжністю ділової частини у нижній половині стовбура менше 2 м.;

Пошкоджені в нижній частині стовбури дерев, якщо пошкодження не розповсюджується вище 2,5 м від комлевої частини, відносяться до ділових за умови, що довжина ділової частини залишається не менше 6,5 м.

Віднесення дерев до різних категорій технічної придатності здійснюється за результатами огляду стовбура і визначення наявних вад за зовнішніми ознаками (п.4.7 Методичних вказівок).

У разі виникнення сумнівів щодо вірності визначення категорій технічної придатності дерев через наявність внутрішніх гнилей і прихованих вад проводиться рубка модельних дерев з наступним розкряжуванням.

Після огляду та проведених замірів зрубаних модельних дерев складається акт, на підставі якого обраховується матеріальна оцінка та наступне оформлення лісорубного квитка, після чого проводиться зберігання або вивезення деревини та огляд місць заготівлі деревини на загальних підставах.

При проведенні вибіркових рубок та рубки поодиноких дерев застосовується обліку деревини за кількістю дерев, що призначені в рубку (п.4.16 Методичних вказівок).

За необхідності орган Держлісагентства, може запровадити при здійсненні відведення і таксації лісосік вибіркових санітарних рубок нумерацію дерев, що підлягають вирубуванню із складанням спеціальної відомості та зазначенням причин включення до рубки кожного дерева.

При обробці матеріалів переліку дані з польової перелікової відомості щодо кількості дерев на виділі за породами, ступенями товщини і категоріями технічної придатності переносять у переліково-оцінювальну відомість.

Відповідно п.26 до Санітарних правил в лісах України затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 27 липня 1995 року №555 під час відведення насадження для проведення вибіркових санітарних рубок проводиться нумерація дерев, що підлягають вирубуванню, починаючи з тих, що мають ступінь товщини стовбура 24 сантиметри і більше на висоті 1,3 метра, та складається нумераційна відомість дерев, призначених для вибіркової санітарної рубки (додаток 4) із зазначенням породи, категорії технічної придатності і підстав для відбору їх для рубки.

Отже, після врахування стану дерева, яке підлягає зрубу, оформлення документального, визначаються матеріали які підлягають заготівлі зважаючи на технічний стан дерева та їх кількісний вихід, відповідно твердження Позивача, що дерева були сухостій і заготовити ділову деревини не було можливості спростовуються вказаним вище. Просимо звернути увагу, що жодних дій по добровільному відшкодуванні збитків Позивач не вчинив, результати аудиту не оскаржував, до позовної заяви не надав жодних документів, що дерева не придатними до заготівлі ділової деревини. Безпідставним є також твердження Позивача, що за 10 днів дерево може всихати до стану непридатного для подальшого використання, адже це тривалий процес який займає від декількох місяців до року.

При цьому суд враховує, що позивачем не направлялись на керівництва будь-які доповідні чи звернення щодо неможливості виконання доведених виробничою програмою на 2019 рік об`ємів щодо заготівлі відповідної лісопродукції і свою негоду з цим висловив лише після проведеного аудиту, що вцілому спростовує доводи щодо відсутності в діях останнього порушень.

Такі доводи позивача також спростовуються договорами від 02.01.2019 укладеними між ДП «Костопільське лісове господарство» та фізичною особою-підприємцем ОСОБА_10 та ОСОБА_5 на надання послуг в лісовому господарстві по розробці лісосік, актами приймання-передачі робіт по заготівлі деревини та приймально-здавальними актами від 31.01.2019, з яких вбачається, що відповідні роботи у кварталах 4, 10, 13, 18, 19, 24, 25, 27 Мидського лісництва проводились.

Щодо незаконності наказу №149-к від 07 липня 2019 року, то позивач вказує, що в Мидського лісництва не найгірші показники по виконанню виробничої програми по заготівлі та реалізації деревини. Позивача вказує, що у нього не відбирали пояснення. Наказ не містить мотивів порушення трудової дисципліни, порушення не конкретизовані, відповідно оскаржуваний наказ є незаконним та підлягає скасуванню.

Проте, згідно наказу №188 від 12 липня 2019 року «Про стан виконання виробничої програми та використання лісосировинних ресурсів за 6 місяців» проаналізовано відповідну інформацію та встановлено, зокрема, що :найвищі показники виходу лісоматеріалів круглих по Стидинському (83,6%) та Моквинському (83%) лісництвах, нижчий середнього по Мидському (64,1 %) та Костопільському (64,2%); найвищий показник виходу лісоматеріалів круглих порід сосна класу якості А -В по Базальтівському (35,4 %) та Злазненському (22,6 %), низький по Стидинському (16,6%) та Мидському (14,5%); найвищий показник виходу лісоматеріалів круглих порід береза якості А Злазненському (79,7 %), Костопільському (69,3 %) та Мащанському (65,8%), а найнижчий по Мидському (32,1%).

Відтак, вказані показники по Мидському лісництву є найнижчими.

Відповідно до посадової інструкції лісничого, затвердженої директором ДП «Костопільський лісгосп» О.О. Мелещуком та з якою позивач ознайомлений під підпис, лісничий є організатором всіх лісогосподарських та лісокультурних робіт. Лісничий здійснює керівництво виробничо-господарською діяльністю лісництва (п. 2.1.); забезпечує виконання встановлених завдань, ефективне використання матеріальних, трудових і фінансових ресурсів (п. 2.2.); організовує виконання лісокультурних та інших лісогосподарських робіт, заходів з охорони лісів від самовільних рубок, відведення лісосік (п. 2.4.); координує роботу майстрів та інших служб ( п. 2.9.); проводить огляд місць рубок і заготовленої деревини та іншої продукції лісу ( п. 2.13); виконує завдання передбачені Положенням про державну лісову охорону (п. 2.19); проводить виховну роботу в колективі та роботу з підвищення ділової кваліфікації працівників лісництва (п. 2.24); забезпечує облік та звітність про виробничу діяльність лісництва, а також внесення поточних змін у матеріали лісовпорядкування та книги обліку лісового фонду ( п. 2.25).

Виявлені недоліки в роботі, які вказані в наказі №188 від 12 липня 2019 року «Про стан виконання виробничої програми та використання лісосировинних ресурсів за 6 місяців» входять до кола посадових обов`язків позивача і доказів на спростування встановлених обставин щодо невиконання програми та порушень позивач не надав і судом не здобуто.

Вказане, у свою чергу, спростовує доводи позивача про неправомірність оскаржуваного наказу відповідача №149-к від 07 липня 2019 року.

Крім того судом встановлено, що після застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді догани та позбавлення премії двічі протягом двох місяців, останній в порушення Закону України «Про охорону праці» не пройшов навчання з пожежної безпеки та охорони праці, які зобов`язаний проходити періодично, кожні три роки.

Згідно посадової інструкції, лісничий є керівником і організатором роботи з охорони праці в лісництві і несе повну відповідальність за її стан (пункт 6.1.) а також виконує широкі повноваження щодо контролю за дотриманням в лісництві норм і правил з питань охорони праці (розділ 6).

Крім того, згідно посадової інструкції, лісничий організовує виконання лісокультурних, лісо- і гідромеліоративних та інших лісогосподарських робіт, профілактичних протипожежних заходів, заходів з охорони лісів від самовільних рубок, робіт із захисту лісів від шкідників та хвороб, лісонасіннєвої справи, побічних лісових користувань, підсобного сільського господарства, відведення лісосік (п.2.3.), керує гасінням лісових пожеж на території лісництва, забезпечує додержання правил рубання лісу, побічного користування лісом, пожежної безпеки, санітарних і природоохоронних правил у лісах (п.2.12.), проводить огляд місць рубок і заготовленої деревини та іншої продукції лісу (п..2.13.), несе відповідальність за відповідність технології виконання лісогосподарських та лісогосподарських робіт до досягнення науки та передового досвіду (п.5.1.), за дотримання діючих правил і норм, що регламентують ведення лісового господарства (п.5.4.)

Згідно посадової інструкції, лісничий є організатором всіх лісогосподарських та лісокультурних робіт, здійснює керівництво виробничо-господарською діяльністю лісництва, (п.2.1.), забезпечує виконання встановлених завдань, ефективне використання матеріальних, трудових і фінансових ресурсів (п.2.2.), координує роботу майстрів та інших служб (п.2.9.).

Незважаючи на викладене, позивачем допустив невідвантаження лісопродукції за діючими договорами покупцям, чим фактично повторив випадки невиконання своїх посадових обов`язки.

Суд також не приймає до уваги доводи позивача про невідповідність форми подання до профспілкового комітету про його звільнення враховуючи наступне.

Так відповідно до ст.43 Кодексу законів про працю України розірвання трудового договору з підстав, передбачених пунктами 2 -5, 7 ст. 40, п. 2 і 3 статті 41 цього Кодексу, може бути проведено лише за попередньою згодою виборного органу (профспілкового представника), первинної профспілкової організації, членом якої є працівник.

Відповідно до вказаної статті Кодексу, виборний орган первинної профспілкової організації, членом якої є працівник, розглядає у п`ятнадцятиденний строк обґрунтоване письмове подання власника або уповноваженого ним органу про розірвання трудового договору з працівником.

Подання власника або уповноваженого ним органу має розглядатися у присутності працівника, на якого воно внесено. Якщо працівник або його представник не з`явився на засідання, розгляд заяви відкладається до наступного засідання у межах строку, визначеного частиною другою цієї статті. У разі повторної неявки працівника (його представника) без поважних причин подання може розглядатися за його відсутності.

Після розгляду питання про надання згоди виборний орган первинної профспілкової організації (профспілковий представник) повідомляє власника або уповноважений ним орган про прийняте рішення у письмовій формі в триденний строк після його прийняття.

Власник або уповноважений ним орган має право розірвати трудовий договір не пізніш як через місяць з дня одержання згоди виборного органу первинної профспілкової організації (профспілкового представника).

Абзацом 9 ст.43 Кодексу законів про працю України визначено, що якщо розірвання трудового договору з працівником проведено власником або уповноваженим ним органом без звернення до виборного органу первинної профспілкової організації (профспілкового представника), суд зупиняє провадження по справі, запитує згоду виборного органу первинної профспілкової організації (профспілкового представника) і після її одержання або відмови виборного органу первинної профспілкової організації (профспілкового представника) в дачі згоди на звільнення працівника (частина перша цієї статті) розглядає спір по суті.

Ні Кодексом законів про працю Україні ні жодним іншим документом не визначено, що таке подання в розумінні ст.43 цього Кодексу, не визначено його форма та зміст.

Враховуючи визначення, яке міститься в словниках ділової української мови «подання» - це документ, що готує уповноважена особа до відповідно органу, установи, організації із певним проханням, клопотанням затвердити конкретне рішення чи взяти участь у вирішенні певних питань. Цей документ укладає офіційна особа, що його засвідчує (підписує). Подання оформляють на звичайному папері. Воно може мати рукописну або друковану форму. Підпис особи, що складає таке клопотання, не засвідчується, якщо документ має внутрішнє призначення. Реквізити подання - особа (інстанція), до якої звернений документ, текст; підпис автора, дата.

Відтак, лист №1138 від 23 листопада 2019 року цілком відповідає визначенню подання.

Відтак, 31 липня 2019 року відбулося засідання профспілкового комітету, яке оформлено протоколом №48, під час якого було розглянуто обставини притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності наказом №133-к від 27 червня 2019 року, наказом №149-к від 22 липня 2019 року, а також результати службового розслідування від 08 серпня 2019 року.

За результатами розгляду подання на засіданні профспілкового комітету відповідачем було прийнято наказ №174-к від 09.08.2019 року «Про звільнення ОСОБА_1 ».

Щодо доводів позивача про незаконність винесення наказу №174-к від 09 серпня 2019 року та невідповідність його форми та змісту вимогам законодавства, то суд враховує наступне.

Відповідно до Переліку типових документів, що створюються під час діяльності державних органів та органів місцевого самоврядування, інших установ, підприємств та організацій, із зазначенням строків зберігання документів до організаційно-розпорядницьких документів віднесено накази. Накази можуть прийматися з питань проведення певних заходів щодо роботи з персоналом, застосування заходів дисциплінарного впливу та інше.

На законодавчому рівні не визначено типову форму для наказів про притягнення до дисциплінарної відповідальності чи звільнення, проте у наказі зазвичай зазначають - вказівку на фактичні обставини, які стали причиною застосування заходу дисциплінарного впливу та нормативне посилання. Вказані умови дотримані Відповідачем.

Щодо обов`язкової умови для притягнення до дисциплінарної відповідальність - наявність вини, то суд враховує, що вина має форму як умислу так і необережності.

Позивач, будучи ознайомлений з посадовою інструкцією та вимогами чинного законодавства у сфері лісового господарства , їх вимог не дотримувався, що призвело до завдання збитків відповідачу.

Відтак, не має значення чи ці дії мали місце з умислом чи проявились у необережності, бездіяльності чи ігноруванні вимог законодавства в міру незнання.

Відповідно до ст.139 Кодексу законів про працю України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір.

Трудова дисципліна - це система правових норм, що регулюють внутрішній трудовий розпорядок, встановлюють трудові обов`язки працівників та роботодавця, визначають заохочення за успіхи в роботі й відповідальність за невиконання цих обов`язків. Ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника.

Отже, у відповідача були наявні всі підстави для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності та подальше звільнення.

Відповідно до ч.6 ст.81 Цивільного процесуального кодексу України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до п.3 ст.40 КЗпП України, трудовий договір, укладений на невизначений строк, а також строковий трудовий договір до закінчення строку його чинності можуть бути розірвані власником або уповноваженим ним органом лише у випадках систематичного невиконання працівником без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку, якщо до працівника раніше застосовувалися заходи дисциплінарного чи громадського стягнення.

Зі змісту вказаної статті Кодексу, під систематичним невиконанням трудових обов`язків мається на увазі неодноразове здійснення працівником цих вчинків. Таким чином, для звільнення за п.3 ст.40 КЗпП необхідна наявність факту не першого, а повторного (тобто вдруге чи більше разів) здійснення працівником винного невиконання чи неналежного виконання обов`язків після того, як до нього уже застосовувалися заходи дисциплінарного чи громадського стягнення за вчинення таких дій раніше. Тобто працівник і раніше (до моменту вчинення проступку, за який його роботодавець прагне звільнити за п.3 ст.40 КЗпП) порушував трудову дисципліну, не виконував своїх посадових обов`язків, у результаті чого до нього застосовувались заходи дисциплінарного чи громадського стягнення. При цьому маються на увазі не заходи громадського впливу на кшталт проведення з ним так би мовити «виховної» бесіди, а саме стягнення, передбачені законодавством, які не погашені строком давності (з часу їх накладення пройшло менше року), зокрема, догана, оголошена наказом роботодавця.

Враховуючи викладене, суд дійшов переконливого висновку, що позивачем не доведено неправомірності оскаржуваних ним наказів №133-к від 27.06.2019 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників», №149-к від 22.07.2019 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників», №174-к від 09.08.2019 року «Про звільнення ОСОБА_1 », оскільки за допущене позивачем систематичне невиконання без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором відповідач мав усі повноваження на його притягнення до дисциплінарної відповідальності, після чого позивач надалі допускав невиконання своїх посадових обов`язків, що було підставою для подальшого його звільнення, а відтак підстави для скасування вказаних наказів відсутні і, як наслідок, відсутні підстави для поновлення позивача на посаді лісничого Мидського лісництва ДП «Костопільське лісове господарство» із стягненням середнього заробітку за час вимушеного прогулу та моральної шкоди.

Відтак позовні вимоги ОСОБА_1 до задоволення не підлягають.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.19, 141, 211, 258, 259, 268, 273, 354 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Державного підприємства «Костопільське лісове господарство» (м.Костопіль Рівненської області, вул.Дубки 2) про визнання незаконними наказів про притягнення до дисциплінарної відповідальності, звільнення з роботи та їх скасування, поновлення на роботі, стягнення середньомісячного заробітку за час вимушеного прогулу, стягнення моральної шкоди - залишити без задоволення.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Рівненського апеляційного суду через Костопільський районний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 /тридцяти/ днів з дня проголошення.

Якщо у судовому засіданні оголошено лише вступну і резолютивну частини рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Дата складання повного судового рішення - 07.12.2020.

СуддяВ. В. Левчук