Провадження № 2/484/1683/20
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

30.11.2020 року суддя Первомайського міськрайонного суду Миколаївської області Медведєва Н.А. вивчивши матеріали за позовною заявою ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія управління активами» (третя особа, що не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, приватний виконавець виконавчого округу м. Києва Табінський Олег Володимирович) про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню

ВСТАНОВИЛА:

До суду 30.11.2020р. з Дніпровського районного суду м. Києва надійшов позов ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія управління активами» про визнання виконавчого напису. Вчиненого 20.09.2019р. приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Гуревічовим Олегом Миколайовичем, реєстровий №9605, про стягнення з нього на користь відповідача невиплачені в строк грошові кошти на підставі кредитного договору №1534/4265BCLIB ввід 07.10.2013р., таким, що не підлягає виконанню.

Відповідно до п.13 ч.1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір" від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Разом з тим, зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору.

Правовий статус учасників бойових дій, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України від 22 жовтня 1993 року № 3551-XII «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». У статті 22 цього ж Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону.

Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону № 3551-XII.

Вказаний правовий висновок викладено в постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 545/1149/17 (провадження № 14-730цс19).

Позов, пред`явлений позивачем, не стосується захисту соціального права позивача як учасника бойових дій, отже підстави для звільнення його від сплати судового збору відсутні.

Згідно ч.4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Крім того, відповідно до вимог ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності).

Згідно ч.5, 3 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів). У разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів тощо.

Частина 2 та 4 статті 83 ЦПК України визначає, що позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Відповідно до ч.1, 2 ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. У клопотанні повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Позивач в позовній заяві стверджує, що в матеріалах нотаріальної справи перебувають оригінали або належним чином копії договорів про відступлення права вимоги, та можливо, виписка з рахунку боржника із зазначенням суми заборгованості та строків її погашення.

Однак, жодних доказів на підтвердження викладеного позивач суду не надав. В позовній заяві позивач зазначив, що вказані документи можливо отримати під час розгляду справи в порядку, передбаченому ст.. 84 ЦПК України, однак жодного клопотання до позовної заяви позивач також не додав.

Згідно ч.1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Частиною 2 статті 4 ЗУ «Про судовий збір» визначено, що ставка судового збору за подання до суду: позовної заяви немайнового характеру, яка подана: фізичною особою встановлюється в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду. Отже, позивачу необхідно сплатити судовий збір в сумі 840грн. 80коп. або зазначити інші підстави звільнення від сплати судового збору, якщо такі є.

Також позивачу необхідно надати суду докази, зазначені в ухвалі, або клопотання про витребування доказів з додержанням вимог ст.. 84 ЦПК України.

На підставі викладеного вище, вважаю за необхідне позовну заяву залишити без руху, оскільки вона не відповідає вимогам ст. 177 ЦПК України, зобов`язавши позивача усунути недоліки в строк у десять днів з дня отримання копії ухвали.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 258-261 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Позовну заяву ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія управління активами» про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, залишити без руху, зобов`язавши позивача усунути вказані недоліки в строк у десять днів з дня отримання ним копії ухвали, інакше позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суддя Н.А.Медведєва