ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
____________________________________________________________________
Провадження № 22-ц/4820/1910/20
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 грудня 2020 року м. Хмельницький

Хмельницький апеляційний суд у складі

колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

П`єнти І.В. (суддя-доповідач), Корніюк А.П., Талалай О.І.

розглянув в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи цивільну справу № 686/16390/20 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зміну розміру аліментів, за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 28 вересня 2020 року про повернення позивачеві заяви про збільшення позовних вимог (суддя Приступа Д.І.).

Заслухавши доповідача, перевіривши матеріали справи, ознайомившись з доводами апеляційної скарги, суд

в с т а н о в и в:

У липні 2020 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 про зміну розміру аліментів. В обґрунтування позову зазначала, що рішенням Хмельницького міськрайонного суду від 17.05.2018 стягнуто з відповідача на її користь аліменти на утримання доньки в твердій грошовій сумі у розмірі 1000 грн щомісячно. Посилаючись на те, що у зв`язку із збільшенням розміру прожиткового мінімуму, змінами у законодавстві України щодо мінімального розміру аліментів на одну дитину та ростом цін, визначений судом розмір аліментів не дозволяє забезпечити належним чином дитину всім необхідним, а відповідач аліменти не сплачує, а тому, просила суд змінити розмір аліментів з твердої грошової суми у розмірі 1000 грн на тверду грошову суму в розмірі 2500 грн з врахуванням індексу інфляції щомісячно.

14.08.2020 ОСОБА_1 подала заяву про збільшення позовних вимог, додавши до неї позовну заяву про позбавлення батьківських прав ОСОБА_2 відносно неповнолітньої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 28 вересня 2020 року заяву ОСОБА_1 про збільшення позовних вимог, з всіма додатками до неї, повернуто позивачу.

Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу суду скасувати у зв`язку з неправильним застосуванням судом норм процесуального права. Вважає, що судом при розгляді заяви про збільшення позовних вимог було порушено строки розумності розгляду даної заяви, оскільки заява була подана до суду 14.08.2020, а ухвала суду винесена 28.09.2020. Вважає, що вимога про збільшення розміру аліментів та їх стягнення і вимога про позбавлення батьківських прав пов`язані між собою підставою виникнення і поданими доказами. На думку заявника, вказані вище вимоги містять єдину правову матеріальну підставу та один предмет позову, яким порушені права малолітньої доньки ОСОБА_4 .

Згідно з ч. 2 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини першої статті 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з таких підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Постановляючи ухвалу про повернення поданої позивачкою заяви про збільшення позовних вимог (позову про позбавлення батьківських прав), суд першої інстанції виходив з порушення правил об`єднання позовних вимог з урахуванням того, що вимоги щодо зміни розміру аліментів та вимоги за заявою про збільшення позовних вимог (позову про позбавлення батьківських прав) не є взаємопов`язаними, виникають з різних правовідносин.

З таким висновком суду першої інстанції погоджується і апеляційний суд.

Матеріалами справи встановлено, що ухвалою Хмельницького міськрайонного суду від 06.07.2020 відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зміну розміру аліментів та призначено у справі підготовче судове засідання на 28.08.2020.

14.08.2020 позивачем подано до суду заяву в порядку ст. 49 ЦПК України, якою ОСОБА_1 заявила про збільшення позовних вимог та додала до неї позов про позбавлення ОСОБА_2 батьківських прав.

28.08.2020 розгляд справи відкладено на 28.09.2020.

28.09.2020 ухвалою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області заяву ОСОБА_1 про збільшення позовних вимог, з всіма додатками до неї, повернуто позивачу.

Відповідно до ч. 2 ст. 49 ЦПК України, позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Згідно з ч. 3 ст. 49 ЦПК України, до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Тобто, зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається (п. 7.42 постанови Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі № 924/1473/15).

Аналіз змісту ст. 49 ЦПК України дає підстави для висновку, що доповнення позовних вимог новими відбувається шляхом зміни предмету позову, а не через збільшення розміру позовних вимог.

Зміна предмету цивільного позову можлива у такі способи:

1) заміна одних позовних вимог іншими;

2) доповнення позовних вимог новими;

3) вилучення деяких із позовних вимог;

4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що заява позивача про збільшення позовних вимог фактично за своїм змістом є заявою про зміну підстав та предмету позову і дану заяву слід розглядати як новий позов з новими позовними вимогами.

Відповідно до п. 2 ч. 4 ст. 185 ЦПК України, заява повертається у випадках, коли: порушено правила об`єднання позовних вимог (крім випадків, в яких є підстави для застосування положень статті 188 цього Кодексу).

Частиною першою ст. 188 ЦПК України визначено, що в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

З урахуванням зазначених норм права, суд першої інстанції правильно виходив з того, що вимоги позивача у цій справі не є нерозривно пов`язаними між собою, а від вирішення спору в частині однієї з вимог не залежить вирішення спору щодо інших вимог. Отже, не існує і інших міркувань щодо розумності і доцільності спільного розгляду позовних вимог позивача щодо зміни розміру аліментів та позбавлення батьківських прав.

За таких обставин, наведені в апеляційній скарзі доводи не спростовують висновків суду і не містять підстав для висновків про порушення або неправильне застосування судом норм процесуального права, які привели до неправильного вирішення питання щодо повернення заяви ОСОБА_1 про збільшення позовних вимог (позову про позбавлення батьківських прав).

З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів вважає, що ухвала суду першої інстанції постановлена з дотриманням норм процесуального права і підстав для її скасування з доводів викладених у апеляційній скарзі немає .

Керуючись ст. ст. 367, 374, 375, 382, 384 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 28 вересня 2020 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, проте може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 08 грудня 2020 року.

Суддя-доповідач І.В. П`єнта

Судді: А.П. Корніюк

О.І. Талалай