справа №176/2503/19
провадження №2/176/90/20
РІШЕННЯ

Іменем України

(заочне)

09 січня 2020 р. Жовтоводський міський суд Дніпропетровської області у складі :

головуючого судді Гусейнова К.А.,

секретаря с/з Бабенко Г.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м.Жовті Води цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -

В С Т А Н О В И В:

28 жовтня 2019 року позивач ОСОБА_1 звернулась до Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області із позовом, в якому просить визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , таким, що втратив право користування житловим приміщенням, а саме: квартирою АДРЕСА_1 , та стягнути судові витрати.

В обґрунтування своїх вимог позивач ОСОБА_1 посилалась на те, що їй на праві приватної власності належить квартира АДРЕСА_1 . Під час укладання договору купівлі-продажу 10.10.2019 року їй було повідомлено, що в даній квартирі залишився зареєстрованим син колишнього власника ОСОБА_2 , але він найближчим часом приїде в м.Жовті Води та зніметься з реєстраційного обліку. В даній квартирі відповідач не проживає з 2017 року. Пунктом 14 договору купівлі-продажу від 10.10.2019 року сторони домовились про те, що квартира буде повністю звільнена Продавцем (в тому числі будуть зняті з реєстраційного обліку особи, які в ній мешкають) протягом семи днів з дня підписання цього договору. Однак, відповідач до цього часу залишається зареєстрованим у квартирі за вищевказаною адресою. Позивач ОСОБА_1 має намір подарувати дочці квартиру АДРЕСА_1 , але оскільки в даному житловому приміщенні залишається зареєстрованим син колишнього власника, то створюються певні труднощі по здійсненню цієї нотаріальної дії. Крім того, реєстрація відповідача створює перешкоди в отриманні позивачем житлової субсидії.

Сторони у судове засідання не з`явились. Представник позивача ОСОБА_3 надав суду заяву, в якій просив розглянути справу без його участі та без участі позивача ОСОБА_1 . Позовні вимоги підтримує, просить задовольнити позов.

Відповідач ОСОБА_2 відзив на позов не надав, про розгляд справи повідомлявся належним чином.

У відповідності з ч.11 ст. 128 ЦПК України з опублікуванням оголошення про виклик відповідач вважається повідомленим про дату, час і місце розгляду справи.

Приймаючи до уваги те, що судом виконані вимоги щодо повідомлення відповідача про слухання справи у спосіб передбачений законом та з огляду на те, що відповідач не подала відзив, позивач не заперечує проти заочного вирішення справи, суд вважає, що є передбачені ст.ст. 280,281 ЦПК України підстави для ухвалення заочного рішення на підставі наявних у справі письмових доказів та у відповідності до ч.2 ст. 247 ЦПК України без фіксації судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Суд повно, всебічно та об`єктивно дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази у їх сукупності, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.

Судом встановлено, що відповідно до договору купівлі-продажу квартири від 10.10.2019 року, посвідченого приватним нотаріусом Жовтоводського міського нотаріального округу Дніпропетровської області та згідно із Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, ОСОБА_1 є власником квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_2 . Квартира придбана у ОСОБА_4 , яка також діяла в інтересах ОСОБА_5 (а.с.14,15).

Відповідно до довідки про склад сім`ї №1/3-4433 від 21.10.2019 року, виданої відділом ведення реєстру територіальної громади Виконавчого комітету Жовтоводської міської ради, у спірній квартирі зареєстрований проживаючим ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.6).

Як вбачається з довідки від 16.10.2019 року, виданої Головою Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Благо Дім», та засвіченої сусідами ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою АДРЕСА_2 не проживає з 2017 року (а.с.8).

Відповідно до ст.317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном.

Згідно ч.1 ст.321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійснені.

Відповідно до ст.386 ЦК України власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню.

Згідно п.34 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 07.02.2014 року №5 «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» під час розгляду позовів про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, судам необхідно чітко розмежовувати правовідносини, які виникають між власником та попереднім власником житла, і правовідносини, які виникають між власником житла та членами його сім`ї, попередніми членами його сім`ї, а також членами сім`ї попереднього власника житла. Так, власник житла має право вимагати визнання попереднього власника таким, що втратив право користування житлом, що є наслідком припинення права власності на житлове приміщення (пункт 3 частини першої статті 346 ЦК) із зняттям останнього з реєстрації.

В силу ч.2 ст. 405 ЦК України член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.

Оскільки відповідач втратив право користування житлом, що є наслідком припинення права власності на житлове приміщення членом його сім`ї, зазначене житло є приватною власністю позивача згідно дослідженого вище договору купівлі-продажу, то суд приходить до висновку, що правові підстави у відповідача для користування спірної квартирою після укладення договору купівлі-продажу 10.10.2019 року відсутні, тому позовні вимоги ОСОБА_1 є обґрунтованими і підлягають задоволенню, а ОСОБА_2 слід визнати таким, що втратив право користування жилим приміщенням у квартирі АДРЕСА_1 .

Відповідно до ст. 7 Закону України від 11 грудня 2003 року «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в України» зняття з реєстрації місця проживання здійснюється зокрема на підставі судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, про виселення, про визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою.

Також, на користь позивача з відповідача має бути стягнуто судовий збір у розмірі 768,40 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 4, 12, 13, 131, 141, 247, 263-265, 273, 280-282, 287, 288, 354-355 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням - задовольнити.

Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , таким, що втратив право користування жилим приміщенням, розташованим за адресою: АДРЕСА_2 .

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрованого проживаючим за адресою: АДРЕСА_2 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , що зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 , судові витрати в сумі 768 грн. 40 коп.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Дніпровського апеляційного суду через Жовтоводський міський суд.

Суддя Жовтоводського міського суду

Дніпропетровської області К.А.Гусейнов