Справа № 296/6681/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

заочне

"09" грудня 2020 р. м.Житомир

Корольовський районний суд міста Житомира в складі: головуючого судді Сингаївського О.П., за участі секретаря судового засідання Туровської К.Б., розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Житомира цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,

ВСТАНОВИВ:

06.08.2020 до Корольовського районного суду м. Житомира звернулась із вказаним позовом ОСОБА_1 , в якому просить визнати ОСОБА_2 таким, що втратив право користування квартирою АДРЕСА_1 .

Позивач в обґрунтування своїх вимог зазначила, що вона на підставі ордеру Міської ради народних депутатів міста Житомира серії Г №012134 від 20.02.1984 з відповідачем та іншими членами її сім`ї є користувачами зазначеної квартири. На даний час в квартирі зареєстровані вона, її малолітня дочка ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та брат ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який з 2000 року не проживає у квартирі, житло не займає і це перешкоджає їй вільно розпоряджатися нерухомим майном.

Ухвалою судді від 13.08.2020 відкрито провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 та призначено судове засідання. Сторони у судове засідання не з`явились.

29.09.2020 від позивача до суду надійшла заява про розгляд справи за її відсутності, де позовні вимоги вона підтримує повністю, просить позов задовольнити і проти заочного розгляду справи не заперечує. Відповідач у судове засідання не з`явився, заяви про розгляд справи за його відсутності не надав, про причини неявки суд не повідомив.

З огляду на викладене та відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, суд вважає за можливе проводити розгляд справи за відсутності сторін і згідно ч.1 ст.280 ЦПК України ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.

Вивчивши та дослідивши матеріали справи, заслухавши покази свідків ОСОБА_4 і ОСОБА_5 , з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Згідно ст.12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Ст.13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом.

Судом встановлено, що сторони ОСОБА_1 і ОСОБА_2 на підставі ордеру Міської ради народних депутатів міста Житомира серії Г №012134 від 20.02.1984 (а.с.3) є користувачами квартири АДРЕСА_1 .

Згідно наданих 18.08.2020 Відділом обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання УДМС України в Житомирській області відомостей та копії Поквартирної карточки ОСББ «Вітрука 10» (а.с.5, 14) вбачається, що сторони зареєстровані за вказаною адресою.

Актом ОСББ «Вітрука 10» від 02.06.2020 (а.с.6) встановлено, що відповідач з 2000 року квартиру АДРЕСА_1 не займає (а.с.6), що також підтвердилось показами свідків у судовому засіданні.

На ствердження вибуття, суд може брати до уваги будь-які фактичні дані, які свідчать про обрання стороною іншого постійного місця проживання (повідомлення про це в листах, розписка, переадресована кореспонденція, утворення сім`ї в іншому місці, перевезення майна в інше жиле приміщення, виїзд в інший населений пункт, укладення трудового договору на невизначений строк тощо).

Відповідно до ст.391 ЦК України, позивач має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Згідно ст.71 ЖК Української РСР, при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім`ї за ними зберігається жиле приміщення протягом шести місяців.У відповідності до ст.72 ЖК Української РСР, визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку.

Пункт 11 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 квітня 1985 року N2 "Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України" зазначає, що відповідно до ст.107 ЖК наймач або член його сім`ї, який вибув на інше постійне місце проживання, втрачає право користування жилим приміщенням з дня вибуття, незалежно від пред`явлення позову про це.

Відповідно до ст.7 ЗУ «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється на підставі судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, про виселення, про визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою. Процедура зняття з реєстраційного обліку за місцем проживання, передбачає попереднє звернення особи до відповідного органу спеціального уповноваженого центрального органу виконавчої влади з питань реєстрації або наявності остаточного рішення суду.

Крім того, відповідно до ст.11 вказаного Закону, реєстрація місця проживання та місця перебування особи здійснюється відповідним органом спеціального уповноваженого центрального органу виконавчої влади з питань реєстрації.

За викладених обставин, суд, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність та взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, дійшов висновку, що заявлені позовні вимоги ОСОБА_1 ґрунтуються на вимогах Закону.

Керуючить ст.12, 13, 89, 141, 259, 263-265, 268, 273, 280-283 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 задовольнити.

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , визнати таким, що втратив право користування квартирою АДРЕСА_1 .

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 сплачений судовий збір у розмірі 840 (вісімсот сорок) грн. 80 коп.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Позивач має право оскаржити заочне рішення, подавши апеляційну скаргу Житомирському апеляційному суду через Корольовський районний суд м. Житомира протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.

Суддя О. П. Сингаївський