Справа №: 398/3219/20
провадження №: 2/398/1655/20
РІШЕННЯ

Іменем України

(заочне)

"25" листопада 2020 р. Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області у складі головуючого судді Орловського В.В., з участю секретаря судового засідання Борозни Л.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Олександрії цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право користування житлом,

встановив:

Позивач звернулась до суду з позовом, в якому просить визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 такими, що втратили право користування квартирою АДРЕСА_1 .

В обґрунтування своїх вимог позивач посилається на те, що відповідно до договору купівлі-продажу ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 . У вказаному житловому приміщенні зареєстровані ОСОБА_2 , що є її невісткою та ОСОБА_3 . У 2018 році ОСОБА_3 виїхав проживати до свого біологічного батька до Криму, де проживає до теперішнього часу невістка з 2019 році. У квартирі з 2019 року відповідачі не проживають, їх особистих речей у квартирі не має. Відповідачі не претендують на вказану вище квартиру, не сплачують комунальні платежі, місце проживання позивачу не відомо. В зв`язку з реєстрацією відповідача він не має можливості оформити житлову субсидію.

Позивач у судове засідання не з`явилися. Позивач подала заяву, у якій просить розгляд справи проводити у їх відсутність, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, проти заочного розгляду справи не заперечує.

Відповідачі в судове засідання не з`явились, про день, час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином за адресою зареєстрованого місця проживання, враховуючи приписи ст. 128-130 ЦПК України відповідач вважається належним чином повідомлений про час та місце судового засідання.

Враховуючи згоду позивача, суд ухвалює рішення про заочний розгляд справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з таких підстав.

Згідно копії договору купівлі-продажу від 20.09.2002 року, посвідченого приватним нотаріусом Олександрійського міського нотаріального округу Кібальнік О.Ф., ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 . Зареєстровано в реєстрі за № 3238.

Згідно копії довідки про склад сім`ї або зареєстрованих у житловому приміщенні/будинку осіб від 03.09.2020 року, посвідченої паспортистом ОСОБА_4 , головою правління ОСОБА_5 , за адресою: АДРЕСА_2 , зареєстровані ОСОБА_1 , власник, ОСОБА_3 , син дружини, ІНФОРМАЦІЯ_2 , не проживає з 2018 року, ОСОБА_2 , невістка, ІНФОРМАЦІЯ_1 , не проживає з жовтня 2019 року, ОСОБА_6 , онук, ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_7 , син, ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Згідно акту від 03.09.2020 року, складеного ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_2 не проживає за адресою АДРЕСА_2 , з жовтня 2019 року, а ОСОБА_3 , не проживає з 2018 року.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше, як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Ніхто не може бути виселений із займаного жилого приміщення або обмежений у праві користування жилим приміщенням інакше як з підстав і в порядку, передбачених законом (ч. 4 ст. 9 ЖК України).

Відповідно до ст.ст. 150, 155 ЖК України громадяни, які мають у приватній власності квартиру (будинок), мають право розпоряджатись цією власністю на свій розсуд.

Відповідно до ч. 1 ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Статтею 391 ЦК України передбачено, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійснення ним права користування та розпорядження своїм майном.

Згідно з ч. 1 ст. 383 ЦК України, власник житлового будинку, квартири має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім`ї, інших осіб і не має права використовувати його для промислового виробництва.

Відповідно до ч. 2 ст. 405 ЦК України член сім`ї власника житла втрачає право користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.

Статтею 41 Конституції України та статтею 1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном на власний розсуд, учиняти щодо свого майна будь-які угоди відповідно до закону за своєю волею незалежно від волі інших осіб.

Особа має право на захист порушеного права у спосіб визначений законом або договором. Способи захисту цивільних прав та інтересів судом встановлені ч. 2 ст. 16 ЦК України.

Отже, судом встановлено, що відповідачі не проживають у спірній квартирі, власних речей не зберігають, обов`язки по утриманню житла не здійснюють, тому суд вважає, що реєстрація відповідачів в житловому приміщенні за вищевказаною адресою фактично перешкоджає позивачу в реалізації його прав власника жилого приміщення, яке підлягає відновленню шляхом визнання відповідачів такими, що втратили право на користування жилим приміщенням. Враховуючи надані позивачем докази, виходячи зі змісту наведених норм права і з урахуванням вимог ст.ст. 76, 81 ЦПК України, а також того, що відповідачі не надали суду доказів, які б вказували на те, що вони не проживають у зазначеному житлі або відсутній у ньому з поважних причин, або за ним відповідно до закону зберігається право користування жилим приміщенням, суд вважає доведеним те, що відповідач втратив право користування спірним будинком.

Згідно вимог ст. 141 ЦПК України суд стягує з відповідача на користь позивача сплачений судовий збір в розмірі 840 грн. 80 коп.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 12, 13, 81, 141, 264, 265, 280-282, 284, 352, 354 ЦПК України, суд

вирішив:

Позов ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , рнокпп НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 ) до ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 , паспорт № НОМЕР_2 , орган, що видав 3512, виданий 25.09.2018 року), ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 , паспорт НОМЕР_3 від 28.09.2002) про визнання осіб такими, що втратила право користування житловим приміщенням задовольнити.

Визнати ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ) та ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) такими, що втратили право користування житловим приміщенням - квартирою АДРЕСА_1 .

Стягнути з ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_6 ) судовий збір в розмірі 420 грн. 40 коп.

Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_6 ) судовий збір в розмірі 420 грн. 40 коп.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Позивач має право оскаржити заочне рішення шляхом подачі апеляційної скарги до Кропивницького апеляційного суду через Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області протягом тридцяти днів з дня складення судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Рішення суду складено у нарадчій кімнаті 25 листопада 2020 року.

Суддя В.В. Орловський