СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. №2-з/759/280/20
ун. № 759/9585/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 грудня 2020 року м. Київ

Суддя Святошинського районного суду м. Києва Войтенко Ю.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову, подану в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Каплун Ю.В. про визнання недійсним договору,

ВСТАНОВИВ:

До Святошинського районного суду м. Києва 30.11.2020 надійшла заява ОСОБА_1 про забезпечення позову, яка згідно з протоколом автоматизованого розподілу фактично була передана до провадження головуючого судді 01.12.2020.

У заяві заявниця просить вжити заходи забезпечення позову, шляхом накладення арешту на земельну ділянку площею 0,0701 га з кадастровим номером :75:670:0092, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 до завершення розгляду вказаної справи з встановленням заборони будь-яким особам вчиняти дії щодо її відчуження та встановленням заборони будь-яким особам вчиняти дії щодо державної реєстрації змін до відомостей про право власності на земельну ділянку, які містяться в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та шляхом накладення арешту на садовий будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 до завершення розгляду вказаної справи з встановленням заборони будь-яким особам вчиняти дії щодо її відчуження та встановленням заборони будь-яким особам вчиняти дії щодо державної реєстрації змін до відомостей про право власності на садовий будинок, які містяться в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно. В обґрунтування поданої заяви заявниця зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати ОСОБА_6 , яка за життя набула земельну ділянку площею 0,0701 га з кадастровим номером :75:670:0092, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 . Наприкінці 2018 позивачу стало відомо, що 30.06.2017 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Каплун Ю.В. було посвідчено Договір купівлі-продажу зазначеної земельної ділянки, згідно з яким, мати в особі свого представника ОСОБА_3 продала ОСОБА_2 вказану земельну ділянку. Вказує, що її матері не було відомо про природу договору купівлі продажу земельної ділянки, довіреність на підставі якої діяв представник матір`ю позивача не видавалась, а підпис, посвідчений на довіреності не підписом її матері. Зазначає, що нею вже подавалась заява про забезпечення позову, у задоволенні якої було відмовлено. За наявною у позивача інформацією, станом на сьогодні, 30.11.2020 року, було здійснено ряд правочинів спрямованих на відчуження права власності на вказану земельну ділянку, а саме: 14.10.2020 року, укладено договір купівлі-продажу земельної ділянки, за яким право власності на неї перейшло від ОСОБА_2 до громадянина України ОСОБА_5 ; 28.10.2020 року, укладено договір дарування за яким право власності на неї перейшло від громадянина України ОСОБА_5 до громадянина України ОСОБА_4 . Станом на сьогодні власником земельної ділянки виступає ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_3 . Також, заявник вказує, що на підставі оспорюваного договору було незаконно зареєстровано та відчужено право власності на нерухоме майно, що знаходиться на вказаній земельній ділянці, а саме: садовий будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 . Теперішнім власником якого також виступає ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_3 . Відповідно відчуження вказаного будинку ускладнить виконання рішення за даною справою, та саме повернення власності позивача. З огляду на викладене заявник просить вжити заходи забезпечення позову та задовольнити заяву.

Відповідно до ч.1 ст. 153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом без повідомлення учасників справи.

З урахуванням вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши заяву про забезпечення позову, позовну заяву та додані до неї матеріали, суд дійшов таких висновків.

Відповідно до позовної заяви, спір виник зокрема із приводу визнання недійсним договорів купівлі - продажу земельну ділянку площею 0,0701 га з кадастровим номером :75:670:0092, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 від 30.06.2017.

При цьому, однією з підстав вказаного позову позивач зазначив, що під час укладання спірного договору, було вказано, що зазначена земельна ділянка є вільною від забудови, проте, цю інформацію позивач вважає спотвореною, оскільки за життя матері позивача на вказаній земельній ділянці було збудовано триповерховий будинок, в якому проживала позивач та з якого її було виселено.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

У відповідності до ч.3 ст.150 ЦПК України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

При вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, та інтересів сторін та інших учасників судового процесу.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

З доданих до заяви матеріалів вбачається, що відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, садовий будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , земельна ділянка місця розташування: :75:670:0092, належить на праві приватної власності на підставі Договору дарування, №: 1329 від 28.10.2020 ОСОБА_4 .

Згідно з інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, земельна ділянка площею 0,0701 га з кадастровим номером :75:670:0092, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , належить на праві приватної власності на підставі Договору дарування № 1330 від 28.10.2020 ОСОБА_4 .

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Співвідносячи негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, а також враховуючи, що предметом спору є земельна ділянка площею 0,0701 га з кадастровим номером :75:670:0092, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , з урахуванням положення ст. 120 ЗК, враховуючи доведеність реальної загрози ускладнення чи унеможливлення виконання рішення суду за наслідками розгляду заявлених позовних вимог, враховуючи зміну власників спірної земельної ділянки та побудованого на ній будинку, суд дійшов висновку, що даний вид забезпечення позову - накладення арешту на земельну ділянку та садовий будинок, є співмірним із заявленими позовними вимогами.

Необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову, а відтак, не забезпечення позову може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Окрім того, суд бере до уваги, що правочини відносно спірного майна було укладено після подання позову до суду, що підтверджує обізнаність відповідача про наявність вимог позивача при прийнятті ним рішення про відчуження такого майна.

Також, судом враховано, що забезпечення позову є тимчасовим обмеженням і його значення полягає в тому, що ним захищаються законні інтереси позивача на той випадок, коли відповідач буде діяти недобросовісно або коли невжиття заходів забезпечення позову може потягти за собою неможливість виконання судового рішення. При цьому право власності ОСОБА_4 на майно не порушується, а лише обмежується.

З огляду на викладене вимога заяви про застосування засобів забезпечення позову у вигляді накладення арешту на майно підлягає задоволенню.

Разом з цим, вимоги заяви щодо встановлення заборони будь-яким особам вчиняти дії щодо її відчуження та встановленням заборони будь-яким особам вчиняти дії щодо державної реєстрації змін до відомостей про право власності на вищезазначене, які містяться в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно не підлягають задоволенню, оскільки, накладення арешту на вищезазначені об`єкти нерухомості передбачає заборону вчинення усіх можливих дій, щодо таких об`єктів.

Щодо питання відносно необхідності застосування зустрічного забезпечення, суд виходить з такого.

Вимоги щодо змісту і форми ухвали суду визначено статтею 260 ЦПК України. Відповідно до частини сьомої статті 153 ЦПК України в ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову і підстави його обрання та вирішує питання зустрічного забезпечення. Суд може також зазначити порядок виконання ухвали про забезпечення позову.

Згідно із частиною першою статті 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Враховуючи наведене правило процесуальної норми, суд має право, втім він не зобов`язаний вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача.

Випадки обов`язкового застосування зустрічного забезпечення встановлені частиною третьою статті 154 ЦПК України, відповідно до якої суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо: позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

З огляду на обраний вид забезпечення позову, жодна із обставин, перерахованих у частині третій статті 153 ЦПК України, судом встановлена не була, відповідно, суд не вбачає підстав для застосування зустрічного забезпечення. При цьому, а разі встановлення таких обставин, питання про зустрічне забезпечення позову може бути вирішено на підставі ч.6 ст. 154 ЦПК України.

З огляду на викладене, керуючись ст. ст. 149, 150, 151, 153 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ :

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову, у справі за позовом за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Каплун Ю.В. про визнання недійсним договору - задовольнити частково.

Накласти арешт на земельну ділянку площею 0,0701 га з кадастровим номером :75:670:0092, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Накласти арешт на садовий будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 .

Ухвала про забезпечення позову виконується негайно в порядку, встановленому для виконання судових рішень.

В задоволенні іншої частини заяви відмовити.

Строк пред`явлення для виконання ухвали три роки.

Ухвала суду може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Апеляційні скарги подаються учасниками справи до Київського апеляційного суду або через Святошинський районний суд м. Києва, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності ЦПК України в редакції від 15 грудня 2017 року.

Стягувач: ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІПН НОМЕР_2 , адреса реєстрації: АДРЕСА_4 ;

Боржники: ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , місце реєстрації за адресою: АДРЕСА_5 , ІПН НОМЕР_3 );

ОСОБА_3 (місце реєстрації за адресою: АДРЕСА_4 , ІПН НОМЕР_4 );

ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса: АДРЕСА_3 , РНОККП: НОМЕР_1 );

Суддя Ю.В. Войтенко