І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
м. Лозова Харківської області
Лозівський міськрайонний суд Харківської області в складі:
головуючого - Харабадзе К.Ш.,
за участю секретаря - Бєловол О.О.,
Справа № 629/2435/20
Номер провадження 2/629/851/20
відповідач - ОСОБА_2
розглянувши у відкритому судовому засіданні у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу про розірвання шлюбу:
ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, який в подальшому було уточнено, посилаючись на те, що з 18.12.2006 року він знаходиться в зареєстрованому шлюбі з відповідачкою по справі, який зареєстрований Виконкомом Гончарівської селищної ради, Чернігівський район, Чернігівської області, актовий запис № 16. Від шлюбу сторони мають малолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який після розірвання шлюбу залишиться проживати разом матір`ю. Між сторонами припинені шлюбно-сімейні відносини з тих причин, що вони мають різни погляди на життя, між ними втрачена довіра і взаєморозуміння і як наслідок виникли такі відносини, при яких подальше спільне проживання стало неможливим. Вважаючи, що сім`я розпалась остаточно, просить шлюб розірвати.
Позивач у судове засідання не з`явився, в наданій суду заяві просив розгляд справи проводити за його відсутності, на задоволенні уточнених позовних вимог наполягає у повному обсязі.
Відповідач в судове засідання не з`явилася, в наданій суду заяві просила розгляд справи проводити за її відсутності, уточнені позовні вимоги визнала в у повному обсязі, не заперечує проти їх задоволення, після розірвання шлюбу просила залишити прізвище « ОСОБА_2 ».
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, суд знаходить за необхідне уточнені позовні вимоги задовольнити зі слідуючих підстав:
Судом встановлено, що з 18.12.2006 року сторони знаходяться в зареєстрованому шлюбі, від якого мають малолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який після розірвання шлюбу залишиться проживати разом з матір`ю. Фактично родина розпалася, спільне господарство сторони не ведуть, шлюбні відносини не підтримують. При таких обставинах збереження сім`ї стало неможливим і суперечить як інтересам позивача, так і відповідача. Спору про розподіл сумісно нажитого майна подружжя не має.
Відповідно до ст.ст. 110, 112 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Питання, що виникають з прав батьків на визначення місця проживання дитини, у разі спору між матір`ю та батьком щодо місця проживання малолітньої дитини, врегульований в ст.ст. 160, 161 Сімейного кодексу України.
Так, суд роз`яснює, що згідно ст. 160 Сімейного кодексу України місце проживання дитини, яка не досягла десяти років, визначається за згодою батьків. Місце проживання дитини, яка досягла десяти років, визначається за спільною згодою батьків та самої дитини. Якщо батьки проживають окремо, місце проживання дитини, яка досягла чотирнадцяти років, визначається нею самою.
Відповідно до ст. 161 Сімейного кодексу України якщо мати та батько, які проживають окремо, не дійшли згоди щодо того, з ким із них буде проживати малолітня дитина, спір між ними може вирішуватися органом опіки та піклування або судом. Під час вирішення спору щодо місця проживання малолітньої дитини беруться до уваги ставлення батьків до виконання своїх батьківських обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення. Орган опіки та піклування або суд не можуть передати дитину для проживання з тим із батьків, хто не має самостійного доходу, зловживає спиртними напоями або наркотичними засобами, своєю аморальною поведінкою може зашкодити розвиткові дитини. Якщо орган опіки та піклування або суд визнав, що жоден із батьків не може створити дитині належних умов для виховання та розвитку, на вимогу баби, діда або інших родичів, залучених до участі у справі, дитина може бути передана комусь із них. Якщо дитина не може бути передана жодній із цих осіб, суд на вимогу органу опіки та піклування може постановити рішення про відібрання дитини від особи, з якою вона проживає, і передання її для опікування органу опіки та піклування.
За частиною 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.
Підстав для неприйняття визнання позову не встановлено.
Статтею 113 Сімейного кодексу передбачено, що особа має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Керуючись ст.ст. 12, 13, 76, 81, 89, 206, 259, 264, 265,268 ЦПК України, суд,
Уточнену позовну заяву ОСОБА_1 - задовольнити.
Розірвати шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженцем м. Волзький Волгоградської області та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженкою м.Харків, зареєстрований 18.12.2006 року Виконкомом Гончарівської селищної ради, Чернігівський район, Чернігівської області, актовий запис № 16.
Після розірвання шлюбу відповідачу залишити прізвище « ОСОБА_2 ».
Апеляційна скарга на рішення суду подається через Лозівський міськрайонний суд Харківської області до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду . Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.
Згідно п.3 розділу XII "Прикінцеві положення" ЦПК України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину".
позивач - ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 .
відповідач - ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 .
Суддя: К.Ш.Харабадзе