СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2-о/759/1131/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 листопада 2020 року м. Київ

Суддя Святошинського районного суду м. Києва Сенько М.Ф., ознайомившись з матеріалами цивільної справи за заявою ОСОБА_1 про встановлення фактів, що мають юридичне значення,

встановив:

ОСОБА_1 звернувся з заявою про встановлення факту, що скликані збори суддів України на 8-10 грудня 2020 року є не законними.

Ознайомившись із заявою та доданими до неї матеріалами приходжу до висновку, що заяву необхідно повернути позивачу, як таку, що подана зі зловживанням процесуальними правами.

Так, заява має відповідати вимогам щодо форми та змісту визначеними в ст. 318 ЦПК України. Якщо заява не відповідає таким вимогам, то застосовуються приписи статті 185 ЦПК України.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина перша статті 2 ЦПК України).

Відповідно до частини другої цієї ж статті суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом і неприпустимість зловживання процесуальними правами є основними засадами (принципами) цивільного судочинства (пункти 2 та 11 частини третьої статті 2 ЦПК України).

Учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу (пункт 1 частини другої статті 43 ЦПК України).

Учасники судового процесу повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України).

Перелік дій, що суперечать завданню цивільного судочинства та які залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами, що наведений в цій же нормі закону, не є вичерпним.

ОСОБА_1 в заяві вказує, що «судову владу в Україні, підміняє анархічне злочинне угрупування - яке чинить окупацію території України», вказує, що повноваження Президента України "незаконні", Верховна рада України - "не правосуб`єктна", судді "не легалізовані державою", тощо.

Така поведінка позивача, на моє переконання, є виявом очевидної неповаги до держави, суду, суддів, та інших учасників процесу, що є недопустимим.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ), застосовуючи підпункт «а» пункту 3 статті 35 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі статтею 34, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання. Для прикладу, ЄСПЛ констатує зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з ЄСПЛ вживає образливі, погрозливі або провокативні висловлювання проти уряду-відповідача, його представника, органів влади держави-відповідача, проти ЄСПЛ, його суддів, Секретаріату ЄСПЛ або його працівників (див., ухвали щодо прийнятності у справах «Ржегак проти Чеської Республіки» від 14 травня 2004 року (Rehak v. the Czech Republic, заява № 67208/01), «Дюрінже та Грандж проти Франції» від 4 лютого 2003 року (Duringer and Grunge v. France, заяви № 61164/00 і № 18589/02)).

Велика палата Верховного суду поклала цю правову позицію ЄСПЛ в основу постанови у справі 13 березня 2019 року № 199/6713/14-ц, якою у зв`язку із зловживанням заявника процесуальними правами залишила його скаргу в порядку виконання судового рішення без розгляду.

За наведених обставин та вимог закону, подання ОСОБА_1 дійсної заяви визнаю зловживанням правами, а тому, вважаю за необхідне заяву, разом з доданими до неї матеріалами, повернути позивачу, без розгляду, відповідно і на підставі ч.3 ст. 44, ч. 1 п. 8 ст. 257 ЦПК України.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 44, 185, 257, 259, 260 ЦПК України, суд

постановив:

Заяву ОСОБА_1 про встановлення фактів, що мають юридичне значення, разом з доданими матеріалами, повернути заявнику.

Роз`яснити заявнику, що після усунення умов, що були підставою для повернення заяви, він має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Сенько М.Ф.