Справа № 617/154/20
Провадження № 2/617/307/20
Р І Ш Е Н Н Я
30 червня 2020 року Вовчанський районний суд Харківської області в складі:
головуючого судді Уханьової І.С.,
при секретарі судового засідання Чмаль Т.Ю.,
з участю позивача - ОСОБА_1 ,
відповідача - ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Вовчанську цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Треті особи: Вовчанська державна нотаріальна контора Харківської області, Землянська сільська рада Вовчанського району , про визнання права власності на ј частини спадкового майна,
Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із вказаним позовом. В обґрунтування позову зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько ОСОБА_3 , який на час смерті проживав у с. Дачне Мар`їнського району Донецької області, після його смерті залишилася спадщина, а саме: земельна ділянка площею 5,3270 га та земельна ділянка площею 0,5124 га, які знаходяться на території Землянської сільської ради Вовчанського району Харківської області. На земельну ділянку площею 5,3270 га, що знаходиться на території Землянської сільської ради Вовчанського району Харківської області його батько залишив заповіт на користь ОСОБА_2 , яка 05 грудня 2014 року подала заяву про прийняття спадщини до Вовчанської нотаріальної контори та 03 червня 2015 року за № 1279 отримала свідоцтво про право на спадщину за заповітом. Однак, відповідачка ОСОБА_2 при оформленні спадщини не повідомила нотаріуса про існування спадкодавця першої черги, який має право на обов`язкову частку. Вказав, що на час смерті батька, він син померлого ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 досяг пенсійного віку та має право на обов`язкову частку спадкового майна.
Позивач в судовому засіданні уточнені позовні вимоги підтримав , просив їх задовольнити.
Відповідач в судовому засіданні уточнені позовні вимоги не визнала , надала до суду письмове заперечення на позов , просила відмовити в його задоволенні в повному обсязі.
Представник Вовчанської державної нотаріальної контори Харківської області, до суду не зявилася, про час та місце розгляду повідомлялася завчасно та належним чином. До суду надала заяву про необґрунтованість та безпідставність позовних вимог, просила суд відмовити у його задоволенні, розглянути справу у відсутності їх представника.
Представник Землянської сільської ради Вовчанського району Харківської області в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся завчасно та належним чином,до суду надав заяву, просив справу розглянути у його відсутності проти задоволення позову ОСОБА_1 не заперечував.
Суд заслухавши пояснення позивача та відповідача , дослідивши матеріали справи, вважає позовні вимоги такими, що не підлягають задоволенню, виходячи з наступного.
Згідно ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутися до суду по захист своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Як вбачається з матеріалів цивільної справи, а саме з фотокопії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого повторно 19 грудня 2018 року Вовчанським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, ІНФОРМАЦІЯ_1 помер в с. Дачне, Мар`їнського району, Донецької області, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.15).
З постанови державного нотаріуса Вовчанської державної нотаріальної контори Харківської області від 09 лютого 2019 року, суд вбачає, що ОСОБА_1 09 лютого 2019 року подав державному нотаріусу заяву про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 . Однак, нотаріусом було позивачу відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, оскільки ним було пропущено встановлений шестимісячний строк для прийняття спадщини. Крім того, 05 грудня 2015 року була відкрита спадкова справа за № 529/2014 до майна померлого ОСОБА_3 .. Заяву про прийняття спадщини подала дочка ОСОБА_2 .. 03 червня 2015 року (відповідачка по справі) , реєстровий номер 1279, їй було видано свідоцтво про право на спадщину за заповітом на земельну ділянку площею 5.3270 га, що знаходиться на території Землянської сільської ради Вовчанського району Харківської області. До складу спадкового майна, яке залишилося після смерті ОСОБА_4 , входить земельна ділянка площею 5.3270 га, що знаходиться на території Землянської сільської ради Вовчанського району, Харківської області на яку померлий залишив заповіт на користь ОСОБА_2 , посвідчений виконкомом Дачненської сільської ради Марїнського району Донецької області 23 жовтня 2009 року, № 128, та земельна ділянка площею 0,5124 га, що знаходиться на території Землянської сільської ради Вовчанського району Харківської області.(а.с. 12-13)
Відповідно до вимог ст. 256 ЦК України, позовна давність це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.
Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки (стаття 257 ЦК України).
При цьому, відповідно до ч. 1 ст. 261 ЦК України, перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила.
Згідно з ч.ч. 3, 4 ст. 267 ЦК України, позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови в позові.
З досліджених судом доказів, суд вбачає, що позивач своєчасно у встановлений шестимісячний строк не звернувся до нотаріальної контори для подач заяви про прийняття спадщини. Підтверджень про поважність пропуску строку для прийняття спадщини суду не надав.
Порівняльний аналіз термінів "довідався" та "міг довідатися", що містяться у ст. 261 ЦК України, дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку особи знати про стан своїх майнових прав, а тому доведення факту, через який позивач не знав про порушення свого цивільного права і саме з цієї причини не звернувся за його захистом до суду, недостатньо.
Позивач повинний також довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого цивільного права, що також випливає із загального правила, встановленого статтею 81 ЦПК України, про обов`язковість доведення стороною тих обставин, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Відповідач, навпаки, мусить довести, що інформацію про порушення можна було отримати раніше.
Аналогічна Правова позиція викладена також і у постанові Верховного Суду України у справі за № 6-2469цс16.
Позивач зазначив, що про порушення свого права, зокрема, про те, що його права щодо спадщини після смерті батька ОСОБА_3 , яка сталася ІНФОРМАЦІЯ_1 , порушені, дізнався 02 лютого 2019 року коли звернувся до Вовчанської державної нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину.
Але даний факт не знайшов свого підтвердження під час розгляду справи, оскільки не був доведений позивачем належними доказами.
Відповідно дост. 4 ЦПК України кожна особамає правов порядку,встановленому цимКодексом,звернутися досуду зазахистом своїхпорушених,невизнаних абооспорюваних прав,свобод чизаконних інтересів. У випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах.
Згідно із ч. 4 ст. 267 ЦК України, сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові.
У відповідності з ч. 1 ст. 81 ЦПК Україникожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановленихзаконом.Доказами є будь-які дані ,на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи,та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами:1)письмовими, речовими і електронними доказами; 2)висновками експертів; 3) показаннями свідків. (ст. 76 ЦПК України). Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Передбачені ст. ст. 12, 13 ЦПК України засади змагальності та диспозитивності цивільного судочинства визначають основні правила, в межах яких мають діяти особи, що беруть участь у справі, та суд при вирішенні справі.
Відповідно дост. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків,передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Зважаючи на все вищевикладене, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів в їх сукупності, враховуючи заяву про застосування строку позовної давності, суд вважає, що позовні вимоги задоволенню не підлягають.
В зв`язку з вищезазначеним, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 є необґрунтованими та задоволенню не підлягають в повному обсязі.
Згідно зіст. 141 ЦПК України, враховуючи, що суд відмовляє в позові в повному обсязі, не підлягають стягненню з відповідача на користь позивача судові витрати.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 328, 1223, 1225,1235 ЦК України, ст. ст. 4, 7, 12, 89, 247 ЦПК України, суд -
У задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Треті особи: Вовчанська державна нотаріальна контора Харківської області, Землянська сільська рада Вовчанського району , про визнання права власності на ј частини спадкового майна відмовити в повному обсязі.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до пп. 15.5 п. 15 Розділу VII «Перехідні положення» ЦПК України в редакції Закону № 2147-VIII до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя