Справа № 752/8919/20
Провадження № 2/752/5257/20
У Х В А Л А

29 жовтня 2020 року Голосіївський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Хоменко В.С.

при секретарі Павлюх П.В.,

розглянувши клопотання представника позивача - Новак Н.Ю. із вимогою про розгляд у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін справи за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Тікетс.Юей», Авіакомпанія «Тюркіш Ейрлайнз Інк.» про захист прав споживача та відшкодування моральної шкоди,-

В С Т А Н О В И В:

у травні 2020 року до провадження Голосіївського районного суду м. Києва надійшла вищезазначена позовна заява.

Ухвалою від 29.05.2020 року відкрито провадження у справі та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

19.10.2020 року представник позивача - ОСОБА_2 подала до суду клопотання, в якому посить розглянути дану справу у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Також, просить допитати позивача - ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ; зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ) за правилами допиту свідка про відомі їй обставини, що мають значення для справи.

В обгрунтування клопатання посилається на те, що позивач просила справу розглядати за правилами загального позовного провадження з викликом сторін; відзиви чи інші заяви з процесуальних питань від вдповідачів не адресу позивачки не надходило; при розрахунку ціни позову позивачкою було зроблено застереження про те, що у подальшому розрахунок розміру пені, 3% річних та інфляційних витрат в залежності від дій відповідачів буде збільшений. Вважає, що ухвала про відкриття провадження у даній справі про розгляд справи в письмовому провадженні без виклику сторін жодним чином не обгрунтована, а підстав для відхилення клопотання позивача про розгляд справи з викликом сторін взагалі не зазначені, відтак об`єктивно вбачається, що таке процесуальне рішення є передчасним.

Частиною 2 ст. 19 та п.4 ч. 2 ст. 187 ЦПК України цивільне судочинство у порядку позовного провадження здійснюється за правилами загального та спрощеного провадження.

Згідно ч.ч. 4-6 ст. 19 ЦПК України спрощене позовне провадження призначене для розгляду:

1) малозначних справ; 2) справ, що виникають з трудових відносин; 3) справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд; 4) справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Умови, за яких суд має право розглядати вимоги про стягнення грошових сум у наказному провадженні, а справи - у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом.

Для цілей цього Кодексу малозначними справами є:

1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин.

У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

В порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів та поділ майна подружжя; 2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

Відповідно до ст. 279 ЦПК України, розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.

Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов:

1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться.

У відповідності до ч. ч. 4, 6 ст. 19 ЦПК України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду:

1) малозначних справ;

2) справ, що виникають з трудових відносин;

3) справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд;

4) справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Для цілей цього Кодексу малозначними справами є:

1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) справи про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства);

4) справи про розірвання шлюбу;

5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Будь - яких обгрунтувань про необхідність здійснювати розгляд даної справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін представником позивачем не надано, що свідчить про відсутність підстав для задоволення клопотання про розгляд даної справи у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Клопотання про допитати позивача у якості свідка не підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 92 ЦПК України, сторони, треті особи та їхні представники за їхньою згодою, в тому числі за власною ініціативою, якщо інше не встановлено цим Кодексом, можуть бути допитані як свідки про відомі їм обставини, що мають значення для справи.

Згідно зі ст. 91 ЦПК України, виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи.

У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити.

Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання, а якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, - до початку першого судового засідання у справі.

Разом з тим, подане представником позивача клопотання про допит позивача у якості свідка не відповідає вимогам ч. 2 ст. 91 ЦПК України, а саме не зазначено обставини, які вона може підтвердити, тому відсутні підстави для задоволення зазначеного клопотання.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 274, 279 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

в задоволенні клопотання представника позивача - ОСОБА_2 із вимогою про розгляд у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін справи за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Тікетс.Юей», Авіакомпанія «Тюркіш Ейрлайнз Інк.» про захист прав споживача та відшкодування моральної шкоди - відмовити.

В задоволенні клопотання представника позивача - ОСОБА_2 про допит позивача - ОСОБА_1 за правилами допиту свідка - відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя В.С. Хоменко