справа №619/1998/20
провадження №2/619/801/20
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

24 листопада 2020 року м. Дергачі

Дергачівський районний суд Харківської області

у складі: головуючого судді - Жорняк О.М.

за участю секретаря судового засідання - Герасименко А.С.,

представника відповідача - ОСОБА_1 ,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду міста Дергачі цивільну справу за позовом ОСОБА_2 , РНОКПП: НОМЕР_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 до ОСОБА_3 , РНОКПП: НОМЕР_2 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 про стягнення безпідставно набутих грошових коштів, суд-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2 звернувся до Дергачівського районного суду Харківської області з позовом до ОСОБА_3 про стягнення безпідставно набутих грошових коштів в розмірі 238 893,04 гривень, з яких: кошти за орендну плату за весь час користування земельною ділянкою протягом 49 років в сумі -108 214,40 гривень; відсотки за користування грошовими коштами за період з 06.07.2007 по 23.04.2020 в розмірі -7681,13 гривень; інфляційні збитки в розмірі 61 312,00 гривень; пеня за несвоєчасне виконання зобов`язань в розмірі 61 685,51 гривень .

Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 18 червня 2020 року було відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання на 10 годин 00 хвилин 17 липня 2020 року.

У зв`язку з неявкою позивача в судові засідання призначені на 17.07.2020 ,23.09.2020, ухвалено відкласти розгляд справи до 24.11,2020 до 11 години 00 хвилин.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач неодноразово викликався у судові засідання, призначені на 17.07.2020,23.09.2020,24.11.2020, не з`явився, причини неявки суду не повідомив, хоча був належним чином повідомлений про час і місце розгляду справи, про що є повідомлення,а також оголошення на сайті «Судової влади», з заявами про відкладення розгляду справи до суду не звертався.

В зв`язку з неодноразовою неявкою в судові засіданні позивача, представником відповідача ОСОБА_3 - ОСОБА_1 заявлено клопотання про залишення позовної заяви без розгляду.

Заслухавши клопотання, розглянувши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач неодноразово викликався у судові засідання, призначені на 17.07.2020,23.09.2020,24.11.2020, не з`явився, причини неявки суду не повідомив, хоча був належним чином повідомлений про час і місце розгляду справи, про що є повідомлення,а також оголошення на сайті «Судової влади», з заявами про відкладення розгляду справи до суду не звертався.

Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 року № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Згідно з ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо: належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Одними із основних засад (принципів) цивільного судочинства, відповідно до п.п.10,11 ч. 3 ст. 2 ЦПК України, є розумність строків розгляду справи судом та неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Частиною 2 статті 121 ЦПК України передбачено, що строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню цивільного судочинства.

За змістом ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

У частині четвертій статті 10 ЦПК України і статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Слід звернути увагу, що Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач.

Так, Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні ЄСПЛ від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначено, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України").

Відповідно до § 23 рішення ЄСПЛ від 06 вересня 2007 року, заява № 3572/03 у справі «Цихановський проти України» національні суди мають створювати умови для того, щоб судове провадження було швидким та ефективним. Зокрема, національні суди мають вирішувати, чи відкласти судове засідання за клопотанням сторін, а також, чи вживати якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричинила невиправдані затримки у провадженні.

У зв`язку з тим, що належним чином повідомлений позивач ОСОБА_2 , повторно в судове засідання не з`явився, від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності, враховуючи той факт, що він долею справи не цікавиться, тому його неявка перешкоджає розгляду справи по суті, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без розгляду.

Керуючись ст. 223, 257, 258, 260 ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , про стягнення безпідставно набутих грошових коштів - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу його право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Дергачівський районний суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги в 15-денний строк з дня її проголошення.

Суддя О. М. Жорняк