справа №619/3978/20
провадження №2/619/1197/20
УХВАЛА

05 листопада 2020 року м. Дергачі

Дергачівський районний суд Харківської області
у складіголовуючого суддіБолибока Є.А.

Ім`я (найменування) сторін та інших учасників справи:

позивач: ОСОБА_1 ;

відповідач: ОСОБА_2 ,

Суть питання, що вирішується ухвалою.

09 вересня 2020 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , в якому просила визнати дійсним договір купівлі-продажу житлового будинку, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , укладений 22 вересня 2001 року.

Представник позивача ОСОБА_1 адвокат Асауленко В.В. подав до суду заяву, в якій просив викликати в судове засідання свідків: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , які проживають в сусідніх будинках, знайомі з зі стронами і можуть підтвредити факт укладення між позивачем та відповідачем договору купівлі-продажу будинку.

Також позивач ОСОБА_1 подала до суду заяву, в якій просила допитати її в якості свідка, оскільки вона є безпосереднім учасником подій.

У підготовче засідання представник позивача ОСОБА_1 адвокат Асауленко В.В. не з`явився, подав до суду заяву, в якій просив провести підготовче засідання у його відсутність.

У підготовче засідання представник відповідача ОСОБА_2 адвокат Соловей Л.О не з`явилася, подала до суду заяву, в якій просила провести підготовче засідання у її відсутність.

Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.

У зв`язку з цим, неявка сторін не перешкоджає проведенню підготовчого засідання.

Мотиви, з яких суд дійшов висновків, і закону, яким керувався суд.

Суд дійшов висновку про відмову в задоволенні заяви про виклик свідків з таких підстав.

Згідно з п. 10 ч. 2 ст. 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд вирішує заяви та клопотання учасників справи.

Статтею 189 ЦПК України передбачено, що завданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті. Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Показання свідка - це повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи (ч. 1 ст. 90 ЦПК України).

За змістом ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Позов у цивільному процесі - це письмово оформлена і адресована суду письмова вимога, що складається з вимоги процесуального характеру та вимоги матеріального характеру (захистити невизнане, оспорюване чи порушене право). А предмет позову - це матеріальний зміст цієї вимоги.

Отже, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняте судове рішення. Цей матеріальний зміст позовних вимог позивача проявляється в матеріально-правовій заінтересованості - отримати певне матеріальне благо.

Згідно з ч. 2 ст. 91 ЦПК України у заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити.

Заява про виклик свідків обґрунтована наступним. Зазначені особи проживають у будинках, сусідніх із спірним житловим будинком за адресою: АДРЕСА_1 . Вони знайомі з позивачем і відповідачем і можуть підтвердити факт укладання між позивачем і відповідачем договору купівлі- продажу цього будинку.

Пунктом 4 частини 3 статті 175 ЦПК України визначено, що позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

У позовній заяві як на спосіб захисту своїх прав та інтересів ОСОБА_1 вказує на норми ч. 2 ст. 47 ЦК УРСР та ст. 220 ЦК України та вказує, що отримавши свідоцтво про право на спадщину, відповідач протягом тривалого часу, посилаючись на різні причини, такі як її хвороба, хвороба чоловіка, смерть чоловіка, невідкладні важливі справи і таке інше, відкладала нотаріальне оформлення укладеного нею з позивачем 22 вересня 2001 року договору купівлі-продажу житлового будинку, не відмовляючись при цьому від такого оформлення.

Згідно з ч. 2 ст. 47 ЦК УРСР якщо одна з сторін повністю або частково виконала угоду, що потребує нотаріального посвідчення, а друга сторона ухиляється від нотаріального оформлення угоди, суд вправі за вимогою сторони, яка виконала угоду, визнати угоду дійсною. В цьому разі наступне нотаріальне оформлення угоди не вимагається.

Згідно з ч. 2 ст. 220 ЦК України якщо сторони домовилися щодо усіх істотних умов договору, що підтверджується письмовими доказами, і відбулося повне або часткове виконання договору, але одна із сторін ухилилася від його нотаріального посвідчення, суд може визнати такий договір дійсним. У цьому разі наступне нотаріальне посвідчення договору не вимагається.

ОСОБА_1 просить визнати дійсним договір купівлі-продажу житлового будинку, оскільки ОСОБА_2 з 2001 року під різними причинами відкладає нотаріальне посвідчення договору.

У заяві про виклик свідків позивач вказує, що вони можуть підтвердити факт укладання між сторонами договору купівлі-продажу будинку.

Проте, предметом доказування у дані справі є факт ухилення від нотаріального посвідчення договору.

Відповідно до ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Отже, враховуючи предмет доказування, суд дійшов висновку, що у задоволенні заяви про виклик свідків необхідно відмовити, оскільки обставини, для підтвердження яких подана вказана заява, не мають значення для вирішення даної справи.

Також, позивач подала заяву про допит її в якості свідка.

Згідно з ст. 234 ЦПК України якщо сторона, третя особа, їх представники заявляють, що факти, які мають значення для справи, їм відомі особисто, вони за їхньою згодою можуть бути допитані як свідки згідно із статтями 230-232 цього Кодексу.

Свідком може бути кожна особа, якій відомі будь-які обставини, що стосуються справи (ст. 69 ЦПК України).

Отже, суд дійшов висновку про задоволення заяви ОСОБА_1 про допит її як свідка.

02 листопада 2020 року представник відповідачаОСОБА_2 адвокат Соловей Л.О. подала до суду відзив на позовну заяву.

Згідно з ч. 1 ст. 199 ЦПК України у строк, встановлений судом, позивач має право подати відповідь на відзив, а відповідач - заперечення.

Відповідно до п. 12 ч. 2 ст. 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд встановлює строки для подання відповіді на відзив та заперечення.

У зв`язку з викладеним, суд встановлює відповідні строки.

Відповідно до п. 15 ч. 2 ст. 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд призначає справу до розгляду по суті, визначає дату, час і місце проведення судового засідання (декількох судових засідань - у разі складності справи) для розгляду справи по суті.

Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Згідно з ч. 2 ст. 258 ЦПК України процедурні питання, пов`язані з рухом справи в суді першої інстанції, клопотання та заяви осіб, які беруть участь у справі, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення або закриття провадження у справі, залишення заяви без розгляду, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 259 ЦПК України ухвали суду, які оформлюються окремим документом, постановляються в нарадчій кімнаті.

Відповідно до абз. 2 ч. 6 ст. 259 ЦПК України складання повного тексту ухвали, залежно від складності справи, може бути відкладено на строк не більш як п`ять днів з дня оголошення вступної та резолютивної частин ухвали.

Згідно з ч. 1 ст. 261 ЦПК України ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Частиною 2 ст. 353 ЦПК України передбачено, що заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 197, 198, 200 ч. 2 п. 3, 258-261, 353 ч. 2 ЦПК України, суд

постановив:

Закрити підготовче провадження.

Призначити справу до судового розгляду по суті на 10 год 00 хв 20 листопада 2020 року в залі судових засідань №2 приміщення Дергачівського районного суду Харківської області.

Запропонувати позивачу подати до суду відповідь на відзив у строк до 16 листопада 2020 року.

Запропонувати відповідачу подати до суду в строк до 19 листопада 2020 року заперечення, в яких викласти свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотиви їх визнання або відхилення.

Відмовити у задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_1 адвоката Асауленка В.В. про виклик свідків.

Задовольнити заяву позивача ОСОБА_1 про допит її як свідка.

Ухвала оскарженню окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на ухвалу включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Повне судове рішення складено 06 листопада 2020 року.

Суддя Є. А. Болибок