Ухвала

24 листопада 2020 року

м. Київ

справа № 761/36264/18

провадження № 61-16282ск20

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Зайцева А. Ю., розглянувши касаційну скаргу Національної академії прокуратури України на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 09 жовтня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 28 вересня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Національної академії прокуратури України про визнання незаконним наказу про звільнення, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та відшкодування моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, у якому просив визнати незаконним наказ Національної академії прокуратури України від 03 вересня 2018 року № 542-к та поновити його на посаді заступника директора Науково-дослідного інституту Національної академії прокуратури України з 03 вересня 2018 року; стягнути з відповідача на його користь середній заробіток за час вимушеного прогулу з 03 вересня 2018 року та моральну шкоду в розмірі 100 000 грн.

Шевченківський районний суд м. Києва рішенням від 09 жовтня 2019 року позов задовольнив частково. Визнав незаконним наказ Національної академії прокуратури України від 03 вересня 2018 року № 542-к. Поновив ОСОБА_1 на посаді заступника директора Науково-дослідного інституту Національної академії прокуратури України з 03 вересня 2018 року. Стягнув з Національної академії прокуратури України на користь ОСОБА_1 середній заробіток у розмірі 440 244,40 грн (суму зазначено без відрахування податків і зборів). Допустив рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді та стягнення середньомісячного заробітку до негайного виконання. Вирішив питання про розподіл судових витрат.

Київський апеляційний суд постановою від 28 вересня 2020 року рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 09 жовтня 2019 року змінив в частині розміру середнього заробітку за час вимушеного прогулу та дати, з якої він поновлюється на роботі. Стягнув з Національної академії прокуратури України на користь ОСОБА_1 середній заробіток у розмірі 438 608,32 грн за період з 04 вересня 2018 року до 09 жовтня 2019 року (суму зазначено без відрахування податків і зборів). Поновив ОСОБА_1 на посаді заступника директора Науково-дослідного інституту Національної академії прокуратури з 04 вересня 2018 року. Змінив розподіл судових витрат у справі. Вирішив питання про розподіл судових витрат. В іншій частині рішення суду першої інстанції залишив без змін.

02 листопада 2020 року Національна академія прокуратури України подала засобами поштового зв`язку касаційну скаргу на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 09 жовтня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 28 вересня 2020 року з пропуском строку на касаційне оскарження.

Національна академія прокуратури України в касаційній скарзі заявила клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження з посиланням на те, що в судовому засіданні апеляційного суду 28 вересня 2020 року було проголошено лише вступну та резолютивну частини рішення, повний текст оскаржуваної постанови заявник отримав 02 жовтня 2020 року, оскільки останнім днем звернення з касаційною скаргою припадав на вихідний день (01 листопада 2020 року), тому касаційна скарга подана на наступний день після вихідного дня (02 листопада 2020 року). На підтвердження наведеного надано копію супровідного листа Київського апеляційного суду від 30 вересня 2020 року.

Клопотання підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

Доводи клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження ухвалених у цій справі судових рішень та надані матеріали свідчать про поважність причин пропуску цього строку та наявність підстав для його поновлення, оскільки копію оскаржуваної постанови апеляційного суду від 28 вересня 2020 року заявник отримав 02 жовтня 2020 року, а звернувся з касаційною скаргою на наступний день після вихідного дня 02 листопада 2020 року.

Разом із цим, касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження, оскільки в порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Національна академія прокуратури України звернулася з клопотанням про відстрочення від сплати судового збору до ухвалення судового рішення у справі, яке обґрунтовано тим, що Національна академія прокуратури України є бюджетною установою, яка фінансується за рахунок державного бюджету України, знаходиться в процедурі ліквідації, які передбачають здійснення значних витрат, які не були передбачені у бюджетному фінансуванні на 2020 рік, а тому позбавлена можливості сплатити судовий збір у жовтні та листопаді 2020 року. На підтвердження наведеного надано наказ Офісу Генерального прокурора від 05 березня 2020 року № 129.

Відповідно до частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» та частини першої статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади. У зв`язку з цим, обставини, пов`язані з фінансуванням установи чи організації з державного бюджету України та відсутністю у них коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатись достатньою підставою для відстрочення сплати судового збору.

Наведені у клопотанні доводи про наявність підстав для відстрочення сплати судового збору та надані докази не можна визнати обґрунтованими, в той час, як безпідставне відстрочення сплати судового збору може свідчити про порушення статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливих судових процедур і рівності учасників судового процесу перед законом, а тому клопотання задоволенню не підлягає.

За таких обставин, заявнику необхідно сплатити судовий збір за подання касаційної скарги.

Зазначене відповідає положенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливими для всіх учасників процесу.

Статтею 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Ставка судового збору, чинна на час подання касаційної скарги на рішення суду, встановлена підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» та визначена у розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Згідно з частиною третьою статті 6 Закону України «Про судовий збір» заявнику необхідно сплатити судовий збір за ставками, встановленими за подання касаційної скарги на рішення суду, яким вирішено позовну заяву майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Позовну заяву подано у вересні 2018 року, ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою становила 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, позовної заяви немайнового характеру фізичною особою -0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (прожитковий мінімум для працездатних осіб - 1 762 грн, підпункти 1, 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» в редакції, чинній станом на час подання позовної заяви у даній справі).

В касаційній скарзі Національна академія прокуратури України просить скасувати рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 09 жовтня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 28 вересня 2020 року та ухвалити нове рішення, яким позов ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Судовий збір за подання касаційної скарги за дві немайнові вимоги (визнання незаконним наказу та поновлення на роботі) становить 2 819,20 грн (704,80 грн х 2 х 200 %).

Судовий збір за подання касаційної скарги за вимогу майнового характеру (стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу) з врахуванням суми, стягнутої за рішення суду від 09 жовтня 2019 року, в розмірі 440 244,40 грн, в даному випадку становить 8 804,89 грн (440 244,40 грн х 1 % х 200 %).

Судовий збір за подання касаційної скарги за вимогу майнового характеру (відшкодування моральної шкоди в розмірі 100 000 грн) в даному випадку становить 2 000 грн (100 000 грн х 1 % х 200 %).

Враховуючи наведене, Національній академії прокуратури України слід сплатити судовий збір за подання касаційної скарги в розмірі 13 624,09 грн (2 819,20 грн + 8 804,89 грн + 2 000 грн).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду в розмірі 13 624,09 грн має бути перераховано або внесено за наступними реквізитами: номер рахунку отримувача (стандарт IBAN) - UA0026007; отримувач коштів - УК у Печер. р-ні/Печерс. р-н/22030102; код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 38004897; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО) - 899998; код класифікації доходів бюджету -22030102; найменування податку, збору, платежу - Судовий збір (Верховний Суд, 055); Символ звітності банку - 207.

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження оплати судового збору необхідно надати Верховному Суду квитанцію (платіжне доручення).

Крім цього, в порушення пункту 5 частини другої статті 392 ЦПК України, заявником у касаційній скарзі не вказано підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 389 цього Кодексу підстави (підстав).

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

Пунктом 5 частини другої статті 392 ЦПК України передбачено, що у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 389 цього Кодексу підстави (підстав).

У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 1 частини другої статті 389 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається постанова Верховного Суду, в якій викладено висновок про застосування норми права у подібних правовідносинах, що не був врахований в оскаржуваному судовому рішенні.

У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 2 частини другої статті 389 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається обґрунтування необхідності відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду.

У касаційній скарзі Національна академія прокуратури Укрїани узагальнено посилається на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, проте не зазначає конкретні обов`язкові підстави касаційного оскарження, визначені частиною другою статті 389 ЦПК України, що унеможливлює вирішення питання про відкриття касаційного провадження

Враховуючи викладене, відповідно до вимог частини другої, четвертої статті 392 ЦПК України, заявнику необхідно надіслати на адресу суду уточнену редакцію касаційної скарги, в якій повинно бути зазначено конкретну обов`язкову підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 389 ЦПК України підстави (підстав), та надати копії скарги відповідно до кількості учасників справи.

Відповідно до частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Отже, касаційну скаргу слід залишити без руху з наданням можливості усунути вищевказані недоліки.

Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Клопотання Національної академії прокуратури України про поновлення строку на касаційне оскарження задовольнити.

Поновити Національній академії прокуратури України строк на касаційне оскарження рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 09 жовтня 2019 року та постанови Київського апеляційного суду від 28 вересня 2020 року.

Відмовити Національній академії прокуратури України в задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення у справі.

Касаційну скаргу Національної академії прокуратури України на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 09 жовтня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 28 вересня 2020 року залишити без руху та надати для усунення зазначених вище недоліків строк десять днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А. Ю. Зайцев