УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"06" листопада 2020 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Виниченко Л.М.,

при секретарі Сіренко Д.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду заперечення відповідача ОСОБА_1 проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження,-

у с т а н о в и в:

В провадженні Дніпровського районного суду м. Києва знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу.

03.11.2020 року до суду від відповідача надійшли заперечення проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, у яких ОСОБА_1 просить призначити розгляд справи в порядку загального позовного провадження, посилаючись на те, що розлучення є дуже суттєвою подією для окремої сім`ї та зачіпає права багатьох осіб, справа має велике значення і для позивача і для нього, як відповідача; він готовий зробити все, щоб відновити стосунки з позивачем та зберегти свою сім`ю, для цього є доцільним виклик свідків; у справі є необхідним надання пояснень сторін, він не погоджується з розлученням, тому йому також необхідно виступити в дебатах та необхідним є зупинення провадження у справі для надання сторонам строку для примирення.

В судовому засіданні відповідач підтримав подане заперечення проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження.

Представник позивача ОСОБА_3 просила відмовити у задоволенні клопотання.

Вислухавши учасників судового засідання, вивчивши подану заяву та матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до положень ст. 19 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження. Спрощене позовне провадження призначене для розгляду: 1) малозначних справ; 2) справ, що виникають з трудових відносин; 3) справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд; 4) справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні. Умови, за яких суд має право розглядати вимоги про стягнення грошових сум у наказному провадженні, а справи - у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом.

Для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) справи про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); 4) справи про розірвання шлюбу; 5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (ч. 6 ст. 19 ЦПК України).

Змістом позовних вимог є розірвання шлюбу.

За нормою ст. 274 ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин; 3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд.

Згідно ст. 277 ЦПК України, питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

З аналізу наведених норм чинного законодавства України вбачається, що для розгляду спорів, які згідно положень цивільного процесуального законодавства є малозначними, тобто малозначність встановлена законом, а не визнана судом з урахуванням положень ч.ч. 2, 3 ст. 274 ЦПК України, передбачений розгляд справи лише за правилами спрощеного позовного провадження.

Оскільки змістом заявлених позовних вимог є спір про розірвання шлюбу, така справа є малозначною у відповідності до вимог закону, а тому має розглядатись за правилами спрощеного позовного провадження, і за таких умов відсутні правові підстави для задоволення клопотання відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Крім того, слід зазначити, що спрощене провадження, як і загальне позовне провадження спрямовані на всебічний, повний та об`єктивний розгляд справи з дослідженням всіх наданих сторонами доказів, вивченням всіх заяв сторін по суті справи, тобто спрощене провадження не є провадженням в якому розглядаються безспірні вимоги. Отже, позивач та відповідач не позбавлені можливості викласти свої доводи, аргументи, міркування, заперечення у письмових заявах по суті справи, не позбавлені можливості надавати суду свої докази на спростування вимог та заперечень один одного у строки визначені судом або законом, та в повній мірі користуватися правами, передбаченими Цивільним процесуальним кодексом України.

Крім того, відповідач не навів суду посилання на те, які процесуальні дії не можуть бути вчинені судом в межах розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Враховуючи викладене відсутні правові підстави для задоволення клопотання відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Керуючись ст. ст. 19, 274, 277, 353-355 ЦПК України, суд,-

п о с т а н о в и в :

Заяву відповідача ОСОБА_1 про розгляд справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу за правилами загального позовного провадження залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний текст ухвали складено 09.11.2020 року.

Суддя Л.М.Виниченко