КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 листопада 2020 року Київський апеляційний суд у складі:

суддя-доповідач Оніщук М.І.,

судді Шебуєва В.А., Немировська О.В.,

розглянув у порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 , подану від її імені та в її інтересах адвокатом Годуляном Олександром Георгійовичем, який діє на підставі договору, на ухвалу Голосіївського районного суду м. Києва від 13 серпня 2020 року про відмову у роз`ясненні судового рішення по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Голосіївської районної державної адміністрації в місті Києві, третя особа: Комунальне підприємство "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Голосіївського району м. Києва", про визнання права користування житловим приміщенням,

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Голосіївського районного суду м. Києва перебувала цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до Голосіївської районної державної адміністрації в місті Києві, третя особа: Комунальне підприємство "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Голосіївського району м. Києва", про визнання права користування житловим приміщенням.

Рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 09.11.2018 року позов задоволено. Визнано за ОСОБА_2 право користування кімнатою, житловою площею 12,0 кв. метрів, у загальній квартирі АДРЕСА_1 (а.с. 86-89).

У липні 2020 року ОСОБА_1 звернулася до суду з заявою про роз`яснення вказаного судового рішення в частині задоволення позовних вимог ОСОБА_2 без урахування майнових інтересів співвласника квартири - ОСОБА_1 , яка набула право власності на частку квартири АДРЕСА_1 , за договором дарування від 18.06.2009 року (а.с. 99-100).

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 13.08.2020 року у задоволенні заяви відмовлено (а.с. 120,121).

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, просив ухвалу скасувати та постановити нове судове рішення про задоволення заяви про роз`яснення рішення.

При цьому, в обґрунтування доводів своєї апеляційної скарги вказує, що відповідно до положень ст. 271 ЦПК України суд мав роз`яснити судове рішення, яке набрало законної сили, адже вказаним рішенням були проігноровані її майнові права власника частки квартири, яка виступала об`єктом судового розгляду (а.с. 127-129).

Ухвалою Київського апеляційного суду від 15.09.2020 року відкрито апеляційне провадження та надано учасникам справи строк для подання відзиву.

28.09.2020 року до суду надійшов відзив відповідача на апеляційну скаргу.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 08.10.2020 року справу призначено до розгляду в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.

Заслухавши доповідь судді, вивчивши та дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали в межах доводів апеляційної скарги, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Так, рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 09.11.2018 року, ухваленим у справі за позовом ОСОБА_2 до Голосіївської районної державної адміністрації в місті Києві, третя особа: Комунальне підприємство "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Голосіївського району м. Києва", про визнання права користування житловим приміщенням, позов задоволено. Визнано за ОСОБА_2 право користування кімнатою, житловою площею 12,0 кв. метрів, у загальній квартирі АДРЕСА_1 .

Звертаючись до суду з заявою про роз`яснення вказаного рішення, ОСОБА_1 , яка не брала участі у справі, посилалася на те, що вказане рішення підлягає роз`ясненню, оскільки було ухвалено на користь ОСОБА_2 без урахування її майнових інтересів як співвласника квартири, яка набула право власності на частку квартири АДРЕСА_1 , за договором дарування від 18.06.2009 року.

Положеннями ч.ч. 1, 3 ст. 271 ЦПК України передбачено, що за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення. Суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може викликати учасників справи, державного чи приватного виконавця в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розглядові заяви про роз`яснення рішення.

За змістом зазначеної норми процесуального права, судове рішення має бути роз`яснено, у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неякісності резолютивної частини судового рішення.

Тобто, роз`яснення судового рішення - це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового акта і викладенні рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі.

При цьому, суть роз`яснення судового рішення полягає в тому, що суд не повинен давати відповідь на нові питання та вирішувати невирішені вимоги, а лише має роз`яснити положення ухваленого ним судового рішення, які нечітко ним сформульовані.

Разом з тим, як вбачається зі змісту заяви, питання, які просить роз`яснити заявник, стосуються мотивів, з яких суд виходив при ухваленні рішення про задоволення позовних вимог, зокрема неврахування у рішенні суду її майнових прав власника частки квартири, яка виступала об`єктом судового розгляду, а також внесення до нього нових даних, що не є підставою для роз`яснення рішення суду в розумінні положень ст. 271 ЦПК України.

У свою чергу, виходячи із системного тлумачення положень ст. 271 ЦПК України, механізм, визначений цією статтею, не може використовуватися, якщо хтось із осіб, які беруть участь у справі, не розуміє, наприклад, мотивації судового рішення. У разі незгоди з мотивацією судового рішення сторони, а також особи, які не брали участі у справі, однак вважають, що ухвалене судом рішення стосується їх прав та інтересів, можуть оскаржити це судове рішення в апеляційному порядку.

Таким чином, при апеляційному розгляді справи порушень норм матеріального і процесуального права, які є підставою для скасування ухвали, в справі не виявлено.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Отже, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про залишення апеляційної скарги без задоволення, а ухвали суду без змін.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 268, 367, 368, 374, 375, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , подану від її імені та в її інтересах адвокатом Годуляном Олександром Георгійовичем, - залишити без задоволення.

Ухвалу Голосіївського районного суду м. Києва від 13 серпня 2020 року про відмову у роз`ясненні судового рішення по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Голосіївської районної державної адміністрації в місті Києві, третя особа: Комунальне підприємство "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Голосіївського району м. Києва", про визнання права користування житловим приміщенням - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та в касаційному порядку оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач М.І. Оніщук

Судді В.А. Шебуєва

О.В. Немировська