Провадження № 2-з/752/210/20
У Х В А Л А

11 червня 2020 року суддя Голосіївського районного суду м. Києва Хоменко В.С., розглянувши заяву адвоката Бурої Олени Вікторівни в інтересах ОСОБА_1 про забезпечення позову до подачі позовної заяви, -

Встановив:

До Голосіївського районного суду м. Києва надійшла заява адвоката Бурої О.В. в інтересах ОСОБА_1 про забезпечення позову до подачі позовної заяви шляхом накладення арешту на майно, а саме на квартиру АДРЕСА_1 , загальна площа(кв.м.) 73,9, житлова площа(кв.м.) 35,2, опис: складається з 2-х кімнат, власник ОСОБА_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , рішення державного реєстратора приватного нотаріуса Найда Ольги Іванівни, Київський міський нотаріальний округ м. Київ про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 40204439 від 20.03.2018 року 13:01:10 та запис про право власності .03.2018 року 12:16:24, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 61.

В обґрунтування заяви заявник зазначає, що 20.03.2018 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 був укладений договір дарування вищевказаної квартири. Протягом всього часу ОСОБА_1 проживає разом із своєю дружиною ОСОБА_3 у квартирі за адресою: АДРЕСА_1 . 28.08.2019 року ОСОБА_2 прибувши до даної квартири наніс легкі тілесні ушкодження ОСОБА_3 , тобто обдарований ОСОБА_2 вчинив злочин проти життя і здоров`я дружини дарувальника ОСОБА_1 . Також вказує, що для того, щоб можливо було розірвати договір дарування на підставі ст. 727 ЦК України на момент пред`явлення дарувальником вимоги про розірвання договору дарування, обдаровуваний повинен бути власником майна, що викликало необхідність забезпечення позову до предявлення позову. А тому у випадку невжиття заходів забезпечення позову існує загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Відповідно до п. 4 Постанови Пленуму ВСУ «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» від 22.12.2006 N9, вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Відповідно до ч. 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, тимчасових заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання можливого судового рішення, якщо його буде ухвалено на користь позивача, у тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову по суті є обмеженням суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника). Зазначені обмеження встановлює суд в ухвалі, вони діють до заміни судом виду забезпечення позову або скасування заходів забезпечення позову.

Заявником обґрунтовано наявність зв`язку між заходом забезпечення позову та предметом позовних вимог, оскільки застосування такого заходу забезпечення позову спроможне забезпечити ефективний захист його порушеного права та поновлення порушених прав та інтересів позивача.

У відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 150 ЦПК позов може бути забезпечено шляхом накладення арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Згідно ч. 4 ст. 152 ЦПК України, у разі подання заяви про забезпечення позову до подання позовної заяви заявник повинен пред`явити позов протягом десяти днів, а у разі подання заяви про арешт морського судна - тридцяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову.

Вивчивши подану заяву, зазначені аргументи, наявність спору між сторонами, предмет вимог, відповідність та співмірність виду забезпечення позову позовним вимогам, суд доходить до висновку про необхідність вжиття заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на спірне нерухоме майно, оскільки невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду та ефективний захист порушених прав та інтересів позивача.

Керуючись ст.ст. 149-153 ЦПК України, -

Постановив:

Заяву адвоката Бурої Олени Вікторівни в інтересах ОСОБА_1 про забезпечення позову до подачі позовної заяви - задовольнити.

Забезпечити позов шляхом накладення арешту на майно, а саме на квартиру АДРЕСА_1 , загальна площа(кв.м.) 73,9, житлова площа(кв.м.) 35,2, опис: складається з 2-х кімнат, власник ОСОБА_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , рішення державного реєстратора приватного нотаріуса Найда Ольги Іванівни, Київський міський нотаріальний округ м. Київ про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 40204439 від 20.03.2018 року 13:01:10 та запис про право власності .03.2018 року 12:16:24, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 61.

Ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 15-ти днів з дня її проголошення відповідно до вимог, встановлених ст. 353-356 ЦПК України.

Суддя В.С. Хоменко