АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

5 листопада 2020 року м. Чернівці

справа № 725/7028/19

Чернівецький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Одинака О. О.

суддів Кулянди М.І., Половінкіної Н.Ю.

секретар Конецька Д.Г.

позивач за первісним позовом ОСОБА_1

відповідачі за первісним позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , Чернівецька міська рада

позивачі за зустрічним позовом ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5

відповідач за зустрічним позовом ОСОБА_1

апеляційна скарга ОСОБА_3 , в інтересах якої діє ОСОБА_9 , на ухвалу Першотравневого районного суду міста Чернівці від 9 вересня 2020 року,

головуючий в суді першої інстанції суддя Вольська-Тонієвич О.В.

ВСТАНОВИВ:

Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У грудні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом.

Позивач просив:

- визнати незаконним та скасувати пункт 1 рішення 38 сесії п`ятого скликання № 888 Чернівецької міської ради від 2 квітня 2009 року «Про передачу безоплатно у власність земельних ділянок та внесення змін в раніше прийняті рішення» в частині безоплатної передачі ОСОБА_8 , ОСОБА_7 , ОСОБА_6 , ОСОБА_5 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , у сумісну власність для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд земельної ділянки площею 0,0488га, яка розташована по АДРЕСА_1 ;

- визнати недійсним державний акт серії ЯЕ № 342877 від 30 червня 2009 року, виданий на ім`я ОСОБА_2 , на право власності останньої на земельну ділянку площею 0,0488 га з цільовим призначенням для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд, яка розташована по АДРЕСА_1 .

Позов мотивований тим, що він є власником квартири АДРЕСА_2 . Вказаний будинок з`єднаний із будинком АДРЕСА_3 та вони фактично розташовані на одній земельній ділянці.

З часу побудови житлових будинків АДРЕСА_4 та ІНФОРМАЦІЯ_1 у мешканців вказаних будинків та мешканців будинку АДРЕСА_1 існувала спільна прибудинкова територія, на якій розміщувався заїзд, був розташований дитячий ігровий майданчик та облаштовані місця для відпочинку.

В подальшому мешканцям житлових будинків № НОМЕР_1 та ІНФОРМАЦІЯ_1 стало відомо, що рішенням 38 сесії п`ятого скликання № 888 Чернівецької міської ради від 2 квітня 2009 року було вирішено передати ОСОБА_8 , ОСОБА_7 , ОСОБА_6 , ОСОБА_5 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 безоплатно у спільну сумісну власність для обслуговування житлового будинку та господарських будівель та споруд, які розташовані по АДРЕСА_1 , земельну ділянку площею 0,0488 га та видано державний акт на право власності на вказану земельну ділянку серії ЯЕ № 342877 від 30 червня 2009 року.

Позивач за первісним позовом вважав вказані рішення органу місцевого самоврядування та державний акт на право власності незаконними та такими, що підлягають скасуванню, оскільки відповідачами було порушено його право та права інших жителів будинків № НОМЕР_1 та НОМЕР_2 на користування вказаною спірною земельною ділянкою та позбавлено можливості отримання зазначеної земельної ділянки у спільну сумісну власність.

У травні 2020 року ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 звернулися до суду з зустрічною позовною заявою.

Позивачі за зустрічним позовом просили:

-визнати за ОСОБА_3 право власності на 3/14 ідеальних частки земельної ділянки площею 0,0488 га, кадастровий номер :07:005:0112, цільове призначення - для будівництва і обслуговування житлового будинку та господарських будівель та споруд, яка розташована по АДРЕСА_1 ;

-визнати за ОСОБА_4 право власності на 3/14 ідеальних частки земельної ділянки площею 0,0488 га, кадастровий номер :07:005:0112, цільове призначення - для будівництва і обслуговування житлового будинку та господарських будівель та споруд, яка розташована по АДРЕСА_1 ;

-визнати за ОСОБА_5 право власності на 4/7(8/14) ідеальних частки земельної ділянки площею 0,0488 га, кадастровий номер :07:005:0112, цільове призначення - для будівництва і обслуговування житлового будинку та господарських будівель та споруд, яка розташована по АДРЕСА_1 .

Зустрічні позовні вимоги обгрунтовували тим, що рішенням Першотравневого районного суду місті Чернівці від 17 квітня 2019 року право спільної сумісної власності ОСОБА_8 , ОСОБА_7 , ОСОБА_6 , ОСОБА_5 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на спірну земельну ділянку було припинено та визнано за кожним із співвласників право власності на 1/7 частку вказаної земельної ділянки.

Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом ОСОБА_3 та ОСОБА_4 стали співвласниками спірної земельної ділянки у розмірі по 1/2 частці від 1/7 частки, яка належала померлій ОСОБА_2 .

Згідно договору дарування від 3 квітня 2020 року ОСОБА_5 набула право власності на 3/7 частки вказаної земельної ділянки та на даний час володіє 4/7 частками такої земельної ділянки.

Виходячи з наведеного, позивачі за зустрічним позовом вважали, що наявні підстави для визнання за ними права власності на вказані вище частки спірної земельної ділянки.

Первісний позов ОСОБА_1 до них є необґрунтованим, оскільки не підтверджений жодними належними та допустимими доказами.

Короткий зміст ухвали суду першої інстанції

Ухвалою Першотравневого районного суду міста Чернівці від 9 вересня 2020 року у справі призначено судову земельно-технічну експертизу, проведення якої доручено експертам Чернівецького відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз.

На вирішення експертизи поставлено наступні питання:

1.Чи відповідає розроблена документація із землеустрою на земельну ділянку з кадастровим номером 0:07:005:0112 площею 0,0488га, цільове призначення - для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, яка знаходиться по АДРЕСА_1 та її затвердження вимогам земельного законодавства та інших нормативних документів з питань землеустрою та земельного законодавства? Якщо ні, то в чому полягає невідповідність?

2.За рахунок яких земель, землі відбулося (здійснено) збільшення площі земельної ділянки з кадастровим номером 0:07:005:0112, площею 0,0488га, цільове призначення - для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, яка знаходиться по АДРЕСА_1 ?

3.Який фактичний порядок користування земельною ділянкою під багатоквартирними житловими будинками номер АДРЕСА_5 ? Яка конфігурація, проміри, площа земельної ділянки, що перебуває у користуванні мешканців двох багатоквартирних житлових будинків АДРЕСА_5 ?

Провадження у справі зупинено на час проведення експертизи.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги

В апеляційній скарзі ОСОБА_3 , в інтересах якої діє ОСОБА_9 , просить ухвалу суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове судове рішення, в якому на вирішення експертизи поставити наступні питання:

-За рахунок яких земель, землі відбулося (здійснено) збільшення площі земельної ділянки з кадастровим номером 0:07:005:0112, площею 0,0488га, цільове призначення - для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, яка знаходиться по АДРЕСА_1 ? При відповіді на дане питання питання взяти за основу матеріали інвентарної справи будинку АДРЕСА_4 , де на сторінці 28 міститься земельна площа присадибної ділянки

-Який фактичний порядок користування земельною ділянкою під багатоквартирними житловими будинками номер АДРЕСА_4 ? Яка конфігурація, проміри, площа земельної ділянки, що перебуває у користуванні мешканців вказаного багатоквартирного житлового будинку?

Проведення експертизи доручити експертам «Західно-Українського експертно-консультативного центру».

Узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу

Заявник посилається на те, що суд першої інстанції постановив ухвалу з порушенням норм процесуального права.

Вважає, що питання, поставлені в оскаржуваній ухвалі на вирішення судової земельно-технічної експертизи, є некоректними та такими, що підлягають зміні та уточненню.

Узагальнені доводи та заперечень інших учасників справи

Інші учасники справи відзив на апеляційну скаргу не подавали.

Мотивувальна частина

Обставини справи, встановлені судами першої та апеляційної інстанцій

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом про визнання незаконним і скасування рішення органу місцевого самоврядування та визнання недійсним державного акта (а.с. 1-4 т.1).

Також до суду звернулася ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 із зустрічним позовом про визнання за ними права власності на частки земельної ділянки, яка розташована по АДРЕСА_1 (а.с. 162-169 т.1).

Ухвалою Першотравневого районного суду міста Чернівці від 9 вересня 2020 року за клопотанням представника позивача за первісним позовом від 9 вересня 2020 року було призначено судову земельно-технічну експертизу, проведення якої доручено експертам Чернівецького відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз(а.с.57-59,63-66 т.2).

Провадження у справі зупинено на час проведення експертизи.

Позиція апеляційного суду, застосовані норми права та мотиви, з яких виходить суд при прийнятті постанови

Заслухавши доповідача, обговоривши доводи скарги та перевіривши матеріали справи, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційну скаргу слід задовольнити частково з наступних підстав.

Так, частиною 1 статті 103 ЦПК України передбачено, що суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Відповідно до частини 1 статті 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Суд першої інстанції порушив порядок вирішення питання про призначення судової земельно-технічної експертизи за клопотанням представника позивача за первісним позовом, виходячи з наступного.

Відповідно до частини 1-5 статті 83 ЦПК України сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду.

Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів.

Відповідно до частини 8 статті 83 ЦПК України докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Згідно частин 1,3,4 статті 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

У разі задоволення клопотання суд своєю ухвалою витребовує відповідні докази.

Суд може витребувати докази також до подання позову як захід забезпечення доказів у порядку, встановленому статтями 116-118 цього Кодексу.

Відповідно до частин 1-2 статті 116 ЦПК України суд за заявою учасника справи або особи, яка може набути статусу позивача, має забезпечити докази, якщо є підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим.

Способами забезпечення судом доказів є допит свідків, призначення експертизи, витребування та (або) огляд доказів, у тому числі за їх місцезнаходженням, заборона вчиняти певні дії щодо доказів та зобов`язання вчинити певні дії щодо доказів. У необхідних випадках судом можуть бути застосовані інші способи забезпечення доказів, визначені судом.

Відповідно до пункту 8 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17 жовтня 2014 року сплата судового збору у випадку, передбаченому підпунктом 13 пункту 1 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI, за подання до суду заяви про забезпечення доказів здійснюється лише за умови, що така заява розглядається у процесуальному порядку, визначеному статтею 135 ЦПК, а не за подання клопотань про витребування доказів (виклик до суду свідків, призначення експертизи, витребування письмових чи речових доказів тощо), які розглядаються відповідно до статті 130 ЦПК у попередньому судовому засіданні чи статті 168 ЦПК у судовому засіданні.

Системний аналіз вищевказаних норм дає підстави вважати, що судова експертиза може бути призначена у порядку витребування доказів, передбаченого частиною 1 статті 84 ЦПК України, або у порядку забезпечення доказів, передбаченого частиною 1 статті 116 ЦПК України.

З матеріалів справи вбачається, що необхідність призначення експертизи не обгрунтовувалася тими обставинами, що засіб доказування може бути втрачений або збирання, подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим, а тому підстав для подання заяви про призначення експертизи у порядку забезпечення доказів відповідно до норм статті 117 ЦПК України станом на день постановлення ухвали судом першої інстанції не вбачалося.

За таких обставин вирішення питання про призначення експертизи у даній справі повинно відбуватися у порядку витребування доказів, передбаченого статтею 84 ЦПК України.

Згідно частин 1,2 статті 84 ЦПК України клопотання про витребування доказів повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Відповідно до частини 2 у клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено:

1) який доказ витребовується;

2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати;

3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа;

4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Виходячи з вищевказаних норм закону, клопотання про призначення експертизи у порядку витребування доказів повинно подаватися стороною у справі у письмовій формі із дотриманням вимог передбачених статтею 84 ЦПК України.

В разі заявлення такого клопотання стороною у справі з пропуском строку передбаченого частиною 2 статті 83 ЦПК України, в ньому повинні бути зазначені причини неможливості подання такого клопотання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

В ході розгляду такого клопотання, суд зобов`язаний надати оцінку поважності причин вказаних особою у такому клопотанні та усім доказам на їх обґрунтування, та у випадку визнання таких причин неповажними у відповідності до норм статті 84 ЦПК України залишити таке клопотання без задоволення.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 із позовом до суду про визнання незаконним та скасування рішення, визнання недійсним державного акту на право власності на земельну ділянку звернувся 12 грудня 2019 року.

З клопотанням про призначення у даній справі судової земельної-технічної експертизи представник позивача звернувся до суду лише 9 вересня 2020 року, тобто з пропуском процесуального строку встановленого частиною 2 статті 83 ЦПК України.

У вказаному клопотанні не міститься обґрунтування поважності причин пропуску процесуального строку, у зв`язку з чим суд першої інстанції був позбавлений можливості надати оцінку поважності таких причин та відповідно дійти висновку про наявність чи відсутність підстав для призначення у даній справі оскаржуваної експертизи.

Висновки апеляційного суду за результатами розгляду апеляційної скарги

Враховуючи наведене вище, суд першої інстанції постановив ухвалу, яка перешкоджає провадженню у справі, з порушенням норм процесуального права а тому відповідно до положень статті 379 ЦПК України її слід скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст.367,368,374,379,381,382ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 задовольнити частково.

Ухвалу Першотравневого суду міста Чернівці від 9 вересня 2020 року скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття.

На постанову може бути подана касаційна скарга до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повної постанови.

Повна постанова складена 6 листопада 2020 року.

Головуючий О.О. Одинак

Судді: М.І. Кулянда

Н.Ю. Половінкіна