Єдиний унікальний номер 233/6799/19
Номер провадження 22-ц/804/2777/20
Єдиний унікальний номер 233/6799/19 Головуючий у 1 інстанції Наумик О.О.
Номер провадження 22-ц/804/2777/20 Доповідач Агєєв О.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 листопада 2020 року м. Бахмут

Донецький апеляційний суд у складі:

головуючого судді Агєєва О.В.,

суддів Канурної О.Д., Космачевської Т.В.,

за участю секретаря судового засідання Гладуха О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Бахмут Донецької області цивільну справу №233/6799/19 за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Хлібний смак», Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Донецькій області, Головного управління Держпраці у Київській області про встановлення факту нещасного випадку, пов`язаного з виробництвом, з апеляційною скаргою Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Донецькій області на рішення Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 11 червня 2020 року (суддя першої інстанції Наумик О.О.), -

ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ТОВ «Хлібний смак», Управління ВД ФСС України в Донецькій області в особі Костянтинівського міського відділення Управління ВД ФСС України в Донецькій області, Головного управління Держпраці у Київській області, в якому просить встановити факт нещасного випадку, пов`язаного з виробництвом, який стався з нею на ТОВ «Хлібний смак» 19 вересня 2018 року о 7-20.

В обґрунтування позовних вимог зазначила, що вона працювала на різних посадах Костянтинівського підприємства з виробництва хлібобулочних виробів на протязі 18 років 04 місяців 01 дня, зокрема з 04 вересня 2018 року (15 робочих днів) - кур`єром на хлібозаводі №5 ТОВ «Хлібний смак», який знаходиться у місті Костянтинівка Донецької області.

Робоче місце кур`єра розташовувалося в адміністративному корпусі.

19 вересня 2018 року о 07 годині 20 хвилин у приміщенні для прийому їжі в адміністративному корпусі підприємства хлібозавод №5 ТОВ «Хлібний смак» вона отримала тяжку травму - закритий уламковий перелом нижньої третини правого плеча зі зміщенням, закритий перелом великого бугорку лівого плеча, з приводу чого перебувала на стаціонарному лікуванні з 19.09.2018 по 18.10.2018, у теперішній час визнана інвалідом 3-ї групи.

Наказом директора ТОВ «Хлібний смак» від 28.09.2018 №50 на підприємстві була утворена комісія з розслідування нещасного випадку, яке проводилося з 28 вересня 2018 року по 22 жовтня 2018 року, за результатами якого комісія прийшла до висновку, що нещасний випадок із нею не пов`язаний з виробництвом, наслідком чого стало складання акту форми Н-5, затвердженого директором ТОВ «Хлібний смак» 23 жовтня 2018 року.

З висновками комісії, зазначеними в акті форми Н-5, вона не згодна, оскільки вони суперечать обставинам нещасного випадку, положенням п.15 підпункту 3 «Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві», затвердженому постановою КМ України від 30 листопада 2011 року №1232 обставинами, за яких нещасний випадок визнається таким, що пов`язаний з виробництвом, і складається акт за формою Н-1, є «...пересування по території підприємства перед початком роботи і після її закінчення».

Відповідно до Додатку 6 до Порядку «Перелік обставин, за яких настає страховий випадок державного соціального страхування громадян від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання»: «перебування потерпілого на території підприємства».

Приміщення прийому їжі адміністративного корпусу хлібозаводу №5 ТОВ «Хлібний смак» є територією підприємства.

Відповідно до п.34 Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженого постановою КМ України від 30.11.2011 № 1232, посадова особа органу Держгірпромнагляду має право у разі відмови роботодавця скласти або затвердити акт форми Н-5, акт форми Н-1 чи незгоди потерпілого або особи, яка представляє його інтереси, із змістом зазначеного акта, надходження скарги або незгоди з висновками обставин і причин настання нещасного випадку чи приховування факту нещасного випадку має право видавати обов`язкові для виконання роботодавцем приписи за формою Н-9 згідно додатком 10 щодо необхідності проведення розслідування (повторного розслідування) нещасного випадку, затвердження чи перегляду затвердженого акта за формою Н-5 або Н-1, визнання нещасного випадку таким, що пов`язаний з виробництвом, складання акта за формою Н-5 чи Н-1.

30 жовтня 2018 року вона звернулася до начальника Головного управління Держпраці у Донецькій області зі скаргою, в який просила надати обов`язковий припис за формою Н-9 про проведення повторного розслідування нещасного випадку, встановлення травми, яка пов`язана з виробництвом та складання акту форми Н-1.

Листом Головного управління Держпраці у Донецькій області від 16.11.2018 № 09/16-08/ІІІ-481 їй було повідомлено, що ТОВ «Хлібний смак» не є підконтрольним Головному управлінню Держпраці у Донецькій області і запропоновано звернутися до Головного управління Держпраці у Київській області.

06 грудня 2018 року вона звернулася до начальника Головного управління Держпраці у Київській області зі скаргою, в який також просила надати обов`язковий припис за формою Н-9 про проведення повторного розслідування нещасного випадку, встановлення травми, яка пов`язана з виробництвом та складання акту форми Н-1.

Після закінчення півроку листом Головного управління Держпраці у Київській області від 23 травня 2019 року № 5.5/3-Ш-5908-2401 її повідомлено, що, відповідно до п.34 Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженого постановою КМ України від 30.11.2011 № 1232, за результатами розгляду скарги директору ООО «Хлібний смак» ОСОБА_2 14.05.2019 за № 5.5/9-2019 повторно було видано припис за формою Н-9 для обов`язкового виконання з вимогою проведення розслідування даного нещасного випадку.

Відповідно до п.35 «Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженого постановою КМ України від 30.11.2011 року № 1232 : - «Роботодавець зобов`язаний у п`ятиденний строк після одержання припису за формою Н-9 видати наказ про вжиття зазначених у приписі заходів, а також притягти до відповідальності працівників, які допустили порушення вимог законодавства про охорону праці. Про виконання заходів роботодавець письмово повідомляє орган Держпраці в установлений ним строк».

06 серпня 2019 року на ім`я головного державного інспектора Головного управління Держпраці у Київській області Мазурок В. А. нею подана заява про здійснення у відношенні керівництва ТОВ «Хлібний смак» надані Положенням про Головне управління (Управління) Державної служби України з питань праці в області міри реагування з метою виконання роботодавцем припису за формою Н-9 від 14.05.2019 за № 5.5/9-2019 з вимогою проведення розслідування даного нещасного випадку.

На її заяву вона отримала відповідь від 10.09.2019, згідно з якою директору ТОВ «Хлібний Смак» ОСОБА_2 повторно видано припис Н-9 з вимогою проведення розслідування даного нещасного випадку.

До теперішнього часу роботодавцем ТОВ «Хлібний смак» не виконано приписів Головного управління Держпраці у Київській області за формою Н-9 з вимогою проведення розслідування нещасного випадку.

Таким чином, відповідач ТОВ «Хлібний Смак» ігнорує численні приписи Н-9 Головного управління Держпраці у Київській області. В свою чергу, Головне управління Держпраці у Київській області не «здійснює контроль за своєчасністю та об`єктивністю розслідування нещасних випадків на виробництві» та не використовує свої повноваження на предмет застосування відповідних мір реагування проти недбальства підприємства.

Рішенням Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 11 червня 2020 року позов ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Хлібний смак», Управління Виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Донецькій області в особі Костянтинівського міського відділення Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Донецькій області, Головного управління Держпраці у Київській області про встановлення факту нещасного випадку, пов`язаного з виробництвом, задоволено частково.

Позов в частині вимог до Товариства з обмеженою відповідальністю «Хлібний смак» задоволено, визнавши нещасний випадок, який стався з ОСОБА_1 19 вересня 2018 року о 07:20 на Товаристві з обмеженою відповідальністю «Хлібний смак», таким, що пов`язаний з виробництвом.

У задоволенні позову в частині вимог до Управління Виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Донецькій області в особі Костянтинівського міського відділення Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Донецькій області, а також до Головного управління Держпраці у Київській області відмовлено.

Вирішено питання про розподіл судових витрат.

В апеляційній скарзі відповідач Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Донецькій області, посилаючись на необґрунтованість, неправильне застосування норм матеріального права, порушення норм процесуального права, просить скасувати оскаржуване рішення в частині задоволення позовних вимог та ухвалити нове про відмову у задоволенні позовної вимоги про встановлення факту нещасного випадку, пов`язаного з виробництвом, який стався з ОСОБА_1 на ТОВ «Хлібний Смак» 19 вересня 2018 року о 07 год. 20 хв. у повному обсязі.

В мотивування апеляційної скарги зазначило, що на момент настання нещасного випадку та проведення його розслідування, процедура проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій, що сталися з працівниками на підприємствах, в установах та організаціях незалежно від форми власності або в їх філіях, представництвах, інших відокремлених підрозділах визначалася Порядком проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженим постановою КМУ від 30.11.2011 року №1232. Відповідно до вимог п.14 Порядку, комісія з розслідування нещасного випадку зобов`язана визначити, пов`язаний чи не пов`язаний нещасний випадок з виробництвом.

На їх переконання, аналізуючи Акт розслідування нещасного випадку в сукупності із поданими сторонами доказами по суті, суд вправі перевіряти обставини, викладені в акті проведення розслідування нещасного випадку, що складається уповноваженою комісією, відповідно до Порядку №1232, лише в частині дотримання вимог закону при формуванні комісії, проведенні розслідування та складання актів та не вправі, підміняючи собою уповноважену комісію, виконувати функції, що належать до її виключної компетенції, а не компетенції суду, а саме здійснювати аналіз нещасного випадку, визначати той чи інший нещасний випадок таким, що пов`язаний чи не пов`язаний з виробництвом.

В порушення вимог Порядку та Конституційних принципів, суд першої інстанції фактично перебрав на себе права та обов`язки комісії. Суд не повинен підмінювати функції комісії з розслідування нещасного випадку.

Зазначають, що суд першої інстанції, вирішуючи питання правильності комісії з розслідування нещасного випадку виходив з пп.3 п.15 Порядку №1232, відповідно до якого обставинами, за яких нещасний випадок визнається таким, що пов`язаний з виробництвом, і складається акт за формою Н-1, є підготовка до роботи та приведення в порядок після закінчення роботи знарядь виробництва, засобів захисту, одягу, а також здійснення заходів щодо особистої гігієни, пересування по території підприємства перед початком роботи і після її закінчення. Перелік обставин, за яких настає страховий випадок державного соціального страхування громадян від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, визначений у додатку 6 цієї Постанови, до яких віднесений зокрема випадок пересування по території підприємства перед початком роботи і після її закінчення.

Проте, відповідно до п.7 Порядку розслідування проводиться у разі виникнення нещасного випадку, а саме обмеженої в часі події або раптового впливу на працівника небезпечного виробничого фактору чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов`язків, внаслідок яких зафіксовано шкоду здоров`ю, зокрема від одержання поранення, травми, у тому числі внаслідок тілесних ушкоджень, гострого професійного захворювання і гострого професійного та інших отруєнь, одержання сонячного або теплового удару, опіку, обмороження, а також у разі утоплення, ураження електричним струмом, блискавкою та іонізуючим випромінюванням, одержання інших ушкоджень внаслідок аварії, пожежі, стихійного лиха (землетрусу, зсуву, повені, урагану тощо), контакту з представниками тваринного і рослинного світу, які призвели до втрати працівником працездатності на один робочий день чи більше або до необхідності переведення його на іншу (легшу) роботу не менш як на один робочий день, зникнення, а також настання смерті працівника під час виконання ним трудових (посадових) обов`язків.

Тобто підпункт 3 пункту 15 Порядку застосовується у взаємозв`язку із пунктом 7 Порядку, а отже, пересування по території підприємства перед початком роботи і після її закінчення під час нещасного випадку свідчить про його зв`язок із виробництвом у разі, якщо він стався внаслідок обмеженої в часі події або раптового впливу на працівника небезпечного виробничого фактору чи середовища у процесі виконання ним трудових обов`язків.

Сам по собі факт пересування по території підприємства перед початком роботи і після її закінчення під час нещасного випадку не обумовлює характер нещасного випадку як такого, що пов`язаний з виробництвом. Така позиція Фонду підтверджується судовою практикою, наприклад, постановою Верховного Суду від 26.06.2018 року у справі №242/1065/16-ц.

Також зазначили, що в результаті розслідування нещасного випадку, комісією не встановлено ані технічних, ані організаційних причин настання нещасного випадку. Комісією визнано психофізіологічну причину настання нещасного випадку, а саме, особиста необережність потерпілого. Зауважують, що під час вирішення спору, судом першої інстанції також не було встановлено технічних чи організаційних причин настання нещасного випадку.

Представник позивача ОСОБА_3 надав письмовий відзив на апеляційну скаргу відповідача, в якому просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржуване рішення залишити без змін, як законне, обґрунтоване і ухвалене у відповідності з нормами матеріального та процесуального права. Зазначає, що висновки суду ґрунтуються на всебічному дослідженні усіх доказів, що є в матеріалах справи та пояснень сторін і свідків. Суд правомірно дійшов висновку, що нещасний випадок, який стався з ОСОБА_1 19.09.2018 о 07:20 на ТОВ «Хлібний смак», пов`язаний з виробництвом є доведеним. Вважає, що апеляційна скарга Костянтинівського міського відділення Управління Виконавчої Дирекції Фонду соціального страхування в Донецькій області не містить підстав, які б ставили під сумнів законність рішення Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 11 червня 2020 року.

Інші учасники справи відзив на апеляційну скаргу не надали. Відповідно до ч.3 ст.360 ЦПК України, відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Представник позивача адвокат Шамардін В.М. в судовому засіданні апеляційного суду заперечував проти доводів апеляційної скарги, просив її відхилити, підтримав доводи викладені у відзиві на скаргу.

Інші учасники справи в судове засідання не з`явились, про дату, час і місце розгляду справи повідомлені у встановленому законом порядку.

Апеляційний суд вважає можливим розглянути справу за відсутності учасників справи, які не з`явились в судове засідання, оскільки, відповідно до частини 2 ст.372 ЦПК України, неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга відповідача підлягає частковому задоволенню.

Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

У частині третій статті 3 ЦПК України визначено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно частин першої, другої статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Згідно з частиною першою, другою та п`ятою статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватись на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повного і всебічного з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Вказаним вимогам закону рішення суду першої інстанції не відповідає.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з 01.02.2018 до тепер перебуває у трудових відносинах з ТОВ «Хлібний смак», на якому з 04.09.2018 працює кур`єром на 0,5 ставки в адміністративно-господарському відділі хлібозаводу №5, що підтверджено відповідними записами у трудовій книжці позивачки (а.с.4, 5 т.1).

19 вересня 2018 року о 07 годині 20 хвилин, ОСОБА_1 , перебуваючи в адміністративному корпусі хлібозаводу №5 ТОВ «Хлібний смак» і прямуючи до приміщення прийому їжі, перечепилася через поріг і впала.

Внаслідок падіння ОСОБА_1 отримала травму - закритий уламковий перелом нижньої третини правого плеча зі зміщенням, закритий перелом великого бугорку лівого плеча, - з приводу якої знаходилася на стаціонарному лікуванні у травматологічному відділенні КУ «ЦРЛ» м. Костянтинівки з 19.09.2018 по 18.10.2019, що підтверджено: - картою виїзду швидкої медичної допомоги №14684 А від 19.09.2018 (а.с.199, 200 т.1); - Екстреним повідомленням Комунальної установи «Центральна районна лікарня» «Про звернення потерпілого з посиланням на нещасний випадок на виробництві (а.с.177 т.1); - повідомленням Комунальної установи «Центральна районна лікарня» керівнику ТОВ «Хлібний смак» про нещасний випадок на виробництві з ОСОБА_1 (а.с.178-180 т.1); - повідомленням Комунальної установи «Центральна районна лікарня» головному інженеру ТОВ «Хлібний смак» про тяжкий характер отриманої ОСОБА_1 травми (а.с.202, 203 т.1); - випискою з медичної карти стаціонарного хворого №3912 (а.с.17 т.1).

28.09.2018 директор ТОВ «Хлібний смак» видав наказ за №50 про проведення розслідування нещасного випадку, що стався із кур`єром ОСОБА_1 19.09.2018, відповідно до «Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві», встановлення причин нещасного випадку зі складанням акту відповідної його характеру форми (Н-1 або Н-5) та про створення комісії з розслідування цього нещасного випадку (а.с.183 т.1).

Наказом директора ТОВ «Хлібний смак» від 08.10.2018 за №46 термін розслідування нещасного випадку з ОСОБА_1 продовжений (а.с.184 т.1).

23 жовтня 2018 року складений Акт «проведення розслідування нещасного випадку, що стався 19 вересня 2018 року о 7 год. 20 хв. у Товаристві з обмеженою відповідальністю «Хлібний смак» за Формою Н-5 (а.с.185-189 т.1), яким встановлені такі обставини:

«19.09.2018 о 07 годині 20 хвилин кур`єр ОСОБА_1 прибула на роботу до хлібозаводу №5.

ОСОБА_1 , зайшовши до адміністративного корпусу, де на другому поверсі в кабінеті планового відділу знаходиться визначене їй робоче місце, направилася по коридору на першому поверсі, який веде у виробничий цех, у приміщення прийому їжі, щоб покласти у розташований там холодильник свій обід.

На вході до приміщення прийому їжі ОСОБА_1 , перечепившись ногою за поріг, впала. Після падіння, відчувши біль в руках, ОСОБА_1 закричала. На крик прибігли машиніст із прання білизни ОСОБА_4 і обробник тари ОСОБА_5 . Вони завели ОСОБА_1 в побутову кімнату і посадили на стілець та повідомили про те, що трапилося начальнику зміни ОСОБА_6 , яка визвала швидку допомогу.

На машині швидкої допомоги ОСОБА_1 була доставлена до травматологічного відділення КУ «Центральна районна лікарня» м. Костянтинівки».

Зазначені обставини сторонами визнані і, крім того підтверджені матеріалами розслідування нещасного випадку (а.с.177-257 т.1), зокрема пояснювальними записками начальника виробництва ОСОБА_7 , машиніста з прання білизни ОСОБА_4 , інженера-технолога ОСОБА_8 , обробника тари ОСОБА_9 , пекаря ОСОБА_10 , начальника зміни ОСОБА_6 , головного інженера ОСОБА_11 .

Комісією випадок травмування кур`єра хлібозаводу №5 ТОВ «Хлібний Смак» ОСОБА_1 визнаний не пов`язаним з виробництвом (а.с.189 т.1).

Цього висновку Комісія прийшла, врахувавши ті обставини, що: ОСОБА_1 травмувалася у неробочий час та під час травмування перебувала не на своєму робочому місці, яке їй було визначено безпосереднім керівником та на якому є в наявності холодильник для зберігання продуктів харчування, який знаходиться в справному стані; доручення від свого безпосереднього керівника на пересування по території адміністративного корпусу або будь-яке завдання в день травмування не отримувала; не виконувала дії в інтересах підприємства, на якому працює.

Задовольняючи частково позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з наступного. За положеннями пп.3 п.15 постанови КМ України від 30 листопада 2011 №1232 «Деякі питання розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві» (в редакції станом на дату нещасного випадку) обставинами, за яких нещасний випадок визнається таким, що пов`язаний з виробництвом, і складається акт за формою Н-1, є підготовка до роботи та приведення в порядок після закінчення роботи знарядь виробництва, засобів захисту, одягу, а також здійснення заходів щодо особистої гігієни, пересування по території підприємства перед початком роботи і після її закінчення.

Перелік обставин, за яких настає страховий випадок державного соціального страхування громадян від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, визначений у додатку 6 цієї Постанови, до яких віднесений зокрема випадок пересування по території підприємства перед початком роботи і після її закінчення.

Травму ОСОБА_12 отримала о 7год. 20хв. за десять хвилин до початку роботи о 7год. 30хв. (графік роботи зазначений в матеріалах розслідування нещасного випадку) під час пересування адміністративним корпусом хлібозаводу №5 ТОВ «Хлібний Смак», що є територією підприємства відповідача. Про будь-які заборони або обмеження для пересування когось з працівників, зокрема кур`єра, цією територією відповідач ТОВ «Хлібний Смак» не зазначив та відповідні докази цього суду не надав. Приміщення, до якого прямувала ОСОБА_1 , є кімнатою для споживання їжі загального користування. Про належність цього приміщення зазначила як позивач, так і працівники підприємства ОСОБА_4 , ОСОБА_9 , ОСОБА_13 у своїх пояснювальних записках при проведенні розслідування нещасного випадку. Так визначено це приміщення і в Акті «проведення розслідування нещасного випадку, що стався 19 вересня 2018 року о 7год. 20хв. у Товаристві з обмеженою відповідальністю «Хлібний смак» від 22 жовтня 2018 року.

Пересування по території підприємства перед початком роботи законодавець відніс до обставин, за яких нещасний випадок визнається таким, що пов`язаний з виробництвом, і за якими складається акт за формою Н-1.

З огляду на наведене, суд першої інстанції дійшов висновку, що та обставина, що нещасний випадок, який стався з ОСОБА_1 19.09.2018 о 07:20 на ТОВ «Хлібний смак», пов`язаний з виробництвом, доведений. Тому позов в частині вимог до ТОВ «Хлібний смак» (як до особи, відповідальність якої за нещасний випадок з робітником, пов`язаний з виробництвом, визначена законом) підлягає задоволенню, визнавши нещасний випадок, який стався з позивачкою 19 вересня 2018 року о 07:20 на ТОВ «Хлібний смак», таким, що пов`язаний з виробництвом.

В частині вимог до Управління ВД ФСС України в Донецькій області в особі Костянтинівського міського відділення Управління ВД ФСС України в Донецькій області, Головного управління Держпраці у Київській області відмовлено, оскільки попри зазначення цих осіб відповідачами по справі, будь-які позовні вимоги до цих відповідачів, які на відміну від ТОВ «Хлібний Смак» не є особами, відповідальними за нещасний випадок з робітником на виробництві, фактично не пред`явлені.

Суд апеляційної інстанції не може повністю погодитись даними висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

За змістом ст.171 КЗпП України власник або уповноважений ним орган повинен проводити розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві відповідно до порядку, встановленого Кабінетом Міністрів України.

За змістом ст.22 Закону України «Про охорону праці» роботодавець повинен організовувати розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій відповідно до положення, що затверджується Кабінетом Міністрів України за погодженням з всеукраїнськими об`єднаннями профспілок. За підсумками розслідування нещасного випадку, професійного захворювання або аварії роботодавець складає акт за встановленою формою, один примірник якого він зобов`язаний видати потерпілому або іншій заінтересованій особі не пізніше трьох днів з моменту закінчення розслідування. У разі відмови роботодавця скласти акт про нещасний випадок чи незгоди потерпілого з його змістом питання вирішуються посадовою особою органу державного нагляду за охороною праці, рішення якої є обов`язковим для роботодавця. Рішення посадової особи органу державного нагляду за охороною праці може бути оскаржене у судовому порядку.

Процедуру проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій, що сталися з працівниками на підприємствах, в установах та організаціях незалежно від форми власності або в їх філіях, представництвах, інших відокремлених підрозділах, визначено Порядком проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 30 листопада 2011 року №1232 (далі - Порядок).

Пунктом 8 Порядку визначено, що про кожний нещасний випадок потерпілий або працівник, який його виявив, чи інша особа - свідок нещасного випадку повинні негайно повідомити керівника робіт, який безпосередньо здійснює контроль за станом охорони праці на робочому місці (далі - безпосередній керівник робіт), чи іншу уповноважену особу підприємства і вжити заходів до надання необхідної допомоги потерпілому.

Згідно з підпунктом 2 пункту 10 Порядку роботодавець, одержавши повідомлення про нещасний випадок (крім випадків, передбачених пунктом 37 цього Порядку) зобов`язаний: протягом доби утворити комісію у складі не менше як три особи та організувати проведення розслідування.

Відповідно до п.14 Порядку комісія зобов`язана протягом трьох робочих днів з моменту її утворення: обстежити місце настання нещасного випадку, одержати письмові пояснення потерпілого, якщо це можливо, опитати осіб - свідків нещасного випадку та причетних до нього осіб; визначити відповідність умов праці та її безпеки вимогам законодавства про охорону праці; з`ясувати обставини і причини настання нещасного випадку; вивчити первинну медичну документацію (журнал реєстрації травматологічного пункту лікувально-профілактичного закладу, звернення потерпілого до медичного пункту або медико-санітарної частини підприємства, амбулаторну картку та історію хвороби потерпілого, документацію відділу кадрів, відділу (служби) охорони праці тощо); визначити, пов`язаний чи не пов`язаний нещасний випадок з виробництвом; установити осіб, які допустили порушення вимог законодавства про охорону праці, а також розробити план заходів щодо запобігання подібним нещасним випадкам; скласти у п`яти примірниках акт проведення розслідування нещасного випадку за формою Н-5 (далі - акт за формою Н-5) згідно з додатком 3 та акт про нещасний випадок, пов`язаний з виробництвом, за формою Н-1 (далі - акт за формою Н-1) згідно з додатком 4 (у разі, коли нещасний випадок визнано таким, що пов`язаний з виробництвом) і передати їх роботодавцеві для затвердження.

Акти за формою Н-5 і Н-1 підписуються головою та всіма членами комісії. У разі незгоди із змістом акта член комісії підписує його з відміткою про наявність окремої думки, яку викладає письмово і додає до акта за формою Н-5 як його невід`ємну частину. У разі коли нещасний випадок визнаний комісією таким, що не пов`язаний з виробництвом, складається акт за формою Н-5. У разі виникнення потреби у проведенні лабораторних досліджень, експертизи, випробувань для встановлення обставин і причин настання нещасного випадку строк розслідування може бути продовжений за письмовим погодженням з територіальним органом Держгірпромнагляду за місцезнаходженням підприємства. У разі отримання письмового погодження роботодавець приймає рішення про продовження строку проведення розслідування.

Обставини, за яких нещасний випадок визнається таким, що пов`язаний з виробництвом, і складається акт за формою Н-1, а також обставин, за яких нещасні випадки не визнаються такими, що пов`язані з виробництвом, визначені п.п.15, 16 Порядку.

Згідно п.п.34, 35 Порядку посадова особа органу Держпраці в разі відмови роботодавця скласти або затвердити акт за формою Н-5 або Н-1 чи незгоди потерпілого або уповноваженої ним особи, яка представляє його інтереси, із змістом зазначеного акта, надходження скарги або незгоди з висновками про обставини і причини настання нещасного випадку має право видавати обов`язкові для виконання роботодавцем приписи за формою Н-9 щодо необхідності проведення розслідування (повторного розслідування) нещасного випадку, затвердження чи перегляду затвердженого акта за формою Н-5 або Н-1, визнання чи невизнання нещасного випадку таким, що пов`язаний з виробництвом, складення акта за формою Н-5 або Н-1.

Таким чином, у разі незгоди з висновками спеціальної комісії щодо обставин та причин нещасного випадку керівник Держнаглядохоронпраці або його територіального органу має право призначити повторне (додаткове) спеціальне розслідування такого випадку спеціальною комісією в іншому складі й за результатами її роботи скасувати висновки попередньої спеціальної комісії.

Відповідно до п.п.42, 47 Порядку лише спеціальна комісія з розслідування має повноваження щодо з`ясування обставин та причин настання нещасного випадку, визначати за результатами розслідування пов`язаний чи не пов`язаний нещасний випадок з виробництвом, складати відповідні акти тощо.

Пунктом 59 Порядку передбачено, що тільки рішення спеціальної комісії може бути оскаржено в судовому порядку в разі незгоди роботодавця, потерпілого або члена його сім`ї чи особи, яка представляє його інтереси, зі змістом затвердженого акта форми Н-5, форми Н-1 (або форми НПВ).

Отже, за змістом наведених вище вимог Порядку встановлення причинного зв`язку нещасного випадку, який стався з позивачем ОСОБА_1 , дійсно перебуває виключно в компетенції відповідної комісії, яка призначається у встановленому порядку.

За встановленими судом обставинами справи, ТОВ «Хлібний смак» так і не виконано приписів головного державного інспектора Головного управління Держпраці у Київській області за формою Н-9 від 14.05.2019 року та 03.09.2019 року з вимогою повторного проведення розслідування даного нещасного випадку, що стався з позивачем з підстав його неотримання Товариством.

На підставі наведеного колегія суддів частково погоджується з доводами апеляційної скарги, і зазначає, що суд, з урахуванням фактичних обставин справи, не може перебирати на себе функції уповноваженої спеціальної комісії, встановлювати факт і робити висновки про те, чи відноситься нещасний випадок, що стався з позивачем, до такого, що пов`язаний з виробництвом чи ні до виконання наданих головним державним інспектором Головного управління Держпраці у Київській області за формою Н-9 від 14.05.2019 року та 03.09.2019 року приписів за формою Н-9 про проведення відповідачем ТОВ «Хлібний смак» повторного розслідування нещасного випадку щодо позивача, що не було враховано судом першої інстанції.

Відповідно Закону України «Про охорону праці», Порядку №1232, роботодавець повинен виконати приписи головного державного інспектора Головного управління Держпраці у Київській області за формою Н-9 з вимогою повторного проведення розслідування нещасного випадку, що стався з позивачем, організувати його повторне розслідування, для чого зобов`язаний негайно своїм наказом утворити відповідну комісію. Зазначена комісія зобов`язана повторно з`ясувати обставини і причини нещасного випадку, визначити, чи пов`язаний цей випадок з виробництвом, та скласти акт розслідування за відповідною формою.

Лише у разі незгоди потерпілого зі змістом акта за формою Н-5 або формою НПВ чи незгоди з висновком розслідування про обставини та причини нещасного випадку рішення комісії може бути оскаржено до суду.

Відповідно до п.4 ст.376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Колегія суддів, задовольняючи частково апеляційну скаргу, скасовуючи рішення суду, враховуючи приписи статей 4, 5 ЦПК України, згідно яких кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів; здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором, констатуючи порушення прав позивача і з метою їх захисту, приходить до висновку про зобов`язання відповідача ТОВ «Хлібний смак» провести повторне розслідування нещасного випадку що стався з ОСОБА_1 ..

Таким чином, апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, рішення суду першої інстанції скасуванню в частині задоволення позовної вимоги ОСОБА_1 до ТОВ «Хлібний смак» про визнання нещасного випадку таким, що пов`язаний з виробництвом, з ухваленням нового рішення, про зобов`язання відповідача ТОВ «Хлібний смак» провести повторне розслідування що стався з позивачем по справі ОСОБА_1 19.09.2018 о 07год. 20хв. на ТОВ «Хлібний смак».

Вказаний висновок суду апеляційної інстанції не є виходом за межі заявлених позовних вимог в розумінні ст.5 ЦПК України.

Відповідно до статті 382 ЦПК України в резолютивній частині постанови суду апеляційної інстанції зазначається, зокрема, новий розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з розглядом справи у суді першої інстанції, у випадку скасування або зміни судового рішення; розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції.

Відповідно до статті 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Відповідно до частини першої статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Згідно ч.13 ст.141 ЦПК України, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

За подання апеляційної скарги відповідачем Управлінням виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Донецькій області сплачено судовий збір у розмірі 1152,60 грн. (а.с.36 т.2), які зараховані до спеціального фонду Державного бюджету (а.с.34 т.2).

Оскільки апеляційний суд дійшов висновку про часткове задоволення апеляційної скарги та скасування судового рішення, понесені відповідачем Управлінням виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Донецькій області судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 1152,60 грн. за подання апеляційної скарги слід стягнути з позивача ОСОБА_14 .

Відомості про інші судові витрати, понесені у зв`язку з розглядом справи, сторонами не надані.

Керуючись ст. 367, 374, 376, 382, 384 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Донецькій задовольнити частково.

Рішення Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 11 червня 2020 року по цивільній справі № 233/6799/19 в частині задоволення позовної вимоги ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Хлібний смак» щодо визнання нещасного випадку, який стався з ОСОБА_1 на Товаристві з обмеженою відповідальністю «Хлібний смак» таким, що пов`язаний з виробництвом скасувати. Ухвалити в цій частині нове рішення.

Зобов`язати Товариство з обмеженою відповідальністю «Хлібний смак» провести повторне розслідування нещасного випадку, що стався з позивачем ОСОБА_1 19 вересня 2018 року о 07год. 20хв. приміщенні адміністративного корпусу хлібозаводу №5 Товариства з обмеженою відповідальністю «Хлібний смак».

Стягнути з ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Донецькій області (84122, Донецька обл.., м. Слов`янськ, вул. Свободи, 5, ) на відшкодування витрат по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги 1152 (одна тисяча сто п`ятдесят дві) гривні 60 коп.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Верховного Суду.

Судді:

Повне судове рішення складено 23 листопада 2020 року.

Головуючий суддя О.В. Агєєв