справа №619/4392/20
провадження №2/619/1328/20
Дергачівський районний суд Харківської області у складі: головуючого судді Нечипоренко І.М., за участю секретаря судового засідання Носачової І.В.,
розглянув у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу № 619/4392/20,
ім`я (найменування) сторін:
відповідач: ДП «УкрНТЦ «Енергосталь»,
вимоги позивача: про стягнення суми.
Виклад позиції позивача.
Заяви, клопотання, процесуальні дії у справі.
Ухвалою суду від 09.10.2020 провадження по справі відкрито за правилами спрощеного провадження, судове засідання для розгляду справи по суті призначено на 29.10.2020.
Представник відповідача ДП «УкрНТЦ «Енергосталь» не з`явився,хоча про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про що свідчить повідомлення про вручення поштового відправлення.
Позивач у судове засідання не з`явився, надавши заяву про підтримання позовних вимог та розгляд справи за його відсутності.
Частиною 3 ст. 211 ЦПК України передбачено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.
Ухвалою суду від 29.10.2020 постановлено ухвалити заочне рішення.
Фактичні обставини, встановлені судом, норми права, які застосовував суд, мотиви суду.
Крім того, 01.11.2019 між ДП «УкрНТЦ «Енергосталь», як замовником та ОСОБА_1 , як підрядником, було укладено письмовий договір підряду №29, згідно умов якого Замовник доручає, а Підрядник зобов`язується виготовляти каркаси рукавних фільтрів; замовник зобов`язується своєчасно прийняти та оплатити виконану підрядником роботу; за виконану роботу замовник сплачує підряднику винагороду в розмірі 9100,00 грн; оплата здійснюється щомісячно на підставі підписаних сторонами актів здачі-приймання робіт; договір вступає в силу з моменту підписання і діє до 29.11.2019 (а.с. 10).
Як убачається з акту приймання робіт за договором підряду № 29 від 01.11.2019 представник замовника, що діє за дорученням зам. генерального директора ДП «УкрНТЦ «Енергосталь» директор філіалу «ЗЕО» Бережним І.С. прийняв, а підрядник ОСОБА_1 виконав в повному обсязі роботи, виконані за період з 01.11.2019 по 29.11.2019, вартість робіт становить 9100,00 грн, підлягає утриманню відповідно до чинного законодавства України: податок з доходів фізичних осіб в розмірі 1638,00 грн, військовий збір в розмірі 136,50 грн, всього до виплати 7325,50 грн (а.с.9).
При зверненні суду ОСОБА_1 , як на підставу своїх вимог, посилається на норми Кодексу Законів про працю України та Закону України «Про оплату праці».
Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 31 жовтня 2018 року у справі № 541/459/17 (провадження № 14-370цс18) зазначено, що: «статтею 21 КЗпП визначено, що трудовий договір - це угода між працівником і власником підприємства, установи, організації або уповноваженим ним органом чи фізичною особою, за якою працівник зобов`язується виконувати роботу, визначену цією угодою, з підляганням внутрішньому трудовому розпорядкові, а власник підприємства, установи, організації або уповноважений ним орган чи фізична особа зобов`язується виплачувати працівникові заробітну плату і забезпечувати умови праці, необхідні для виконання роботи, передбачені законодавством про працю, колективним договором і угодою сторін. Визначення цивільно-правового договору передбачено статтею 626 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), відповідно до якої - це домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. За цивільно-правовим договором відносини регламентуються не трудовим законодавством, а виключно цивільним. Аналіз вищезазначених норм закону, а також частини першоїстатті 837 ЦК України дозволяє дійти висновку, що головна відмінність договорів полягає у предметі. У цивільно-правовому договорі роботодавця цікавить результат, отриманий внаслідок проведених робіт. Предметом трудових договорів є сам процес трудової діяльності працівника (посадові обов`язки, початок та закінчення робочого дня, тривалість перерви, надання щорічної відпустки, тощо)».
Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує, яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин.
При цьому, цивільно-правовий договір - це угода між організацією (підприємством,установою тощо) і громадянином на виконання останнім певної роботи (а саме: договір підряду, договір доручення тощо), предметом якого є надання певного результату праці, але за цього виду договору не виникають трудові відносини, на які поширюється трудове законодавство.
Відповідно до ст. 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовник), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.
Основною ознакою, яка відрізняє трудові відносини від підрядних є те, що трудове законодавство регулює процес трудової діяльності, її організації, а за цивільно-правовим договором процес організації трудової діяльності залишається поза його межами, метою договору є отримання певного матеріального результату. Підрядник, на відміну від працівника не підпорядковується правилам внутрішнього трудового розпорядку, він сам організовує і виконує свою роботу.
Враховуючи, що відносини за договором підряду не є трудовими, а між сторонами було укладено цивільно-правовий договір, суд керується не трудовим законодавством, а виключно цивільним.
Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (ст. 5 ЦПК України).
Частиною 1 ст. 13 ЦПК України визначено, що, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 11 ЦК України, підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.
Згідно з ч. 1 ст. 202 ЦК України, правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.
Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору.
Статтею 610 ЦК України передбачено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
У відповідності до ст. 611 ЦК України, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.
Частиною 1 ст. 854 ЦК України передбачено, якщо договором підряду не передбачена попередня оплата виконаної роботи або окремих її етапів, замовник зобов`язаний сплатити підрядникові обумовлену ціну після остаточної здачі роботи за умови, що роботу виконано належним чином і в погоджений строк або, за згодою замовника, - достроково.
Згідно зі статтями 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Отже, ОСОБА_1 умови договору підряду виконані в повному обсязі, про що свідчать вищевказані акти приймання робіт, а ДП «УкрНТЦ «Енергосталь» не виплачена винагорода за виконану роботу, що підтверджується довідкою ДП «УкрНТЦ «Енергосталь» від 29.09.2020 за №Б-02/594.
Відповідачем не надано доказів на спростування вимог позивача, отже, позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі.
Відповідно до ст. 259 ЦПК України суди ухвалюють рішення іменем України негайно після закінчення судового розгляду. Рішення суду приймаються, складаються і підписуються в нарадчій кімнаті складом суду, який розглянув справу.
Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Оскільки при зверненні до суду позивача ОСОБА_1 вважав, що звертається із позовом про стягнення заборгованості по заробітній платі і у зв`язку з цим не сплатив судовий збір та позов задовольняється у повному обсязі, з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір у розмірі 840,80 грн.
Відповідно до ст. 259 ЦПК України, ст. 129-1 Конституції Українисуди ухвалюють рішення іменем України негайно після закінчення судового розгляду. Рішення суду приймаються, складаються і підписуються в нарадчій кімнаті складом суду, який розглянув справу.
Керуючись ст. ст. 7, 12, 13, 81, 141, 259, 263-265, 268, 280-282 ЦПК України, суд
Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити повністю.
Стягнути з ДП «УкрНТЦ «Енергосталь» на користь держави судовий збір в розмірі 840,80 грн (вісімсот сорок гривень 80 копійок).
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Апеляційна скарга на рішення суду подається Харківському апеляційному суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення відповідно до п.п.15.5 п.15 Перехідних положень ЦПК України через Дергачівський районний суд Харківської області.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Відповідно до ч. 3 розділу ХІІ Прикінцевих положень ЦПК України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Повне найменування (ім`я) сторін:
Позивач: ОСОБА_1 , ІПН НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 .
Повний текст рішення виготовлено 03.11.2020.
Суддя І. М. Нечипоренко