Справа № 466/3948/19
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

10 червня 2020 року м. Львів

Шевченківський районний суд м. Львова у складі:

головуючого судді Федорової О.Ф.

секретар судового засідання Романчук М.С.

розглянувши в відкритому судовому засіданні в приміщенні зали судових засідань Шевченківського районного суду м. Львова цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Львівської міської ради, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання права власності в порядку спадкування,-

встановив:

В провадженні Шевченківського районного суду м. Львова перебуває цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_1 до Львівської міської ради, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання права власності в порядку спадкування.

Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача:

15 травня 2019 року позивач ОСОБА_1 звернулась до Шевченківського районного суду м. Львова із позовною заявою до Львівської міської ради, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання права власності в порядку спадкування.

Позовну заяву обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько ОСОБА_6 . Після його смерті залишилося спадкове майно - 1/3 частка квартири АДРЕСА_1 , якою він володів на праві приватної часткової власності на підставі свідоцтва про право власності на квартиру № НОМЕР_1 від 22 жовтня 1996 року, яке було видано виконкомом Львівської міської ради народних депутатів та відповідно до рішення Шевченківського районного суду м. Львова, яким визначено за ОСОБА_6 1/3 вказаної вище квартири. Відповідно до інформації з державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 01.04.2019р. 1/3 частка квартири АДРЕСА_1 належить ОСОБА_6 . Згідно із заповітом від 29 березня 2007 р., який посвідчено державним нотаріусом Третьої Львівської державної нотаріальної контори, мій батько все своє майно заповідав мені, ОСОБА_1 . Враховуючи викладене вище я 29 жовтня 2018 р. звернулася до Третьої Львівської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за заповітом після смерті її батька ОСОБА_6 . На підставі її заяви нотаріусом було 29 жовтня 2018 р. заведено спадкову справу № 1666 до майна померлого ОСОБА_6 . Крім неї, у визначений законодавством шестимісячний термін до нотаріуса також звернулася її мати, відповідач по справі ОСОБА_5 , оскільки вона є непрацездатною дружиною померлого та на підставі ч.1 ст. 1241 ЦК України має право на обовязкову частку у спадщині. Проте, ОСОБА_5 відмовилася від прийняття спадщини на користь позивача про що підписала відповідну заяву, яка знаходиться в матеріалах спадкової справи.

Після прийняття її заяви про прийняття спадщини нотаріусом їй надано лист BHxN9643/02-14 від 21.03.2019р., у якому зазначається, що оскільки у позивача відсутні правовстановлюючі документи

на частку в квартирі (оригінал свідоцтва про право власності на квартиру), яка належала спадкоємцю, та оскільки державна реєстрація права власності була проведена на підставі рішення суду та свідоцтва про право власності, коли правильно було здійснити реєстрацію лише на підставі свідоцтва про право власності то свідоцтво про право на спадщину отримати вона не може

Тому просить позов задовольнити та визнати за нею право власності в порядку спадкування на 1/3 частку квартири АДРЕСА_1 .

Заяви (клопотання) учасників справи:

13.06.2019 представник відповідача Львівської міської ради Бал.єв С. подав клопотання про відкладення розгляду справи (а.с.52);

16.08.2019 представник позивача ОСОБА_1 адвокат Чліянц А.А. подала клопотання про залучення співвідповідачів (а.с.63);

30.08.2019 представник позивача ОСОБА_1 адвокат Чліянц А.А. подала клопотання про витребування доказів (а.с.64-65);

01.10.2019 представник позивача ОСОБА_1 адвокат Чліянц А.А. подала заяву про проведення підготовчого судового засідання 01.10.20219 року у її відсутності (а.с.90);

01.10.2019 представник відповідача Львівської міської ради Бал.єв С. подав клопотання про проведення підготовчого судового засідання 01.10.20219 року у його відсутності (а.с.91);

18.11.2019 представник позивача ОСОБА_1 адвокат Чліянц А.А. подала клопотання про проведення підготовчого судового засідання 20.11.20219 року у її відсутності (а.с.129);

18.11.2019 представник позивача ОСОБА_1 адвокат Чліянц А.А. подала клопотання в якому просила не стягувати судовий збір з відповідача, звернувши увагу суду, що такої позовної вимоги не має (а.с.130);

11.12.2019 року відповідач ОСОБА_5 подала заяву про визнання позову в повному об?ємі та просила розгляд справи проводити у її відсутності (а.с.137);

12.12.2019 представник відповідача Львівської міської ради Балюєв С. подав клопотання про проведення судового засідання 12.12.2019 року у його відсутності (а.с.138);

12.12.2019 представник позивача ОСОБА_1 адвокат Чліянц А.А. подала клопотання про проведення судового засідання 12.12.2019 року у її відсутності (а.с.139);

26.02.2020 представник позивача ОСОБА_1 адвокат Чліянц А.А. подала клопотання про проведення судового засідання 24.03.2020 року у її відсутності (а.с.150);

26.02.2020 представник позивача ОСОБА_1 адвокат Чліянц А.А. подала клопотання про заміну співвідповідача ОСОБА_7 на ОСОБА_3 (а.с.151);

20.03.2020 представник відповідача Львівської міської ради Балюєв С. подав клопотання про проведення судового засідання 24.03.2020 року у його відсутності (а.с.156);

Процесуальні дії у справі:

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Львова від 30.05.2019 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання дна 01.07.2019 року (а.с.48-49);

01.07.2019 року підготовче засідання відкладено (а.с.59);

02.09.2019 року підготовче засідання відкладено (а.с.86);

01.10.2019 року підготовче засідання відкладено (а.с.93-96);

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Львова від 20.11.2020 року справу призначено до судового розгляду на 12.12.2019 року (а.с.132-133);

12.12.2019 року судове засідання відкладено (а.с. 140);

18.12.2019 року судове засідання відкладено (а.с. 147);

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Львова від 24.03.2020 року здійснено заміну співвідповідача ОСОБА_7 на ОСОБА_3 та відкладено розгляд справи до 10.06.2020 року (а.с.158-160);

В судове засідання 10.06.2020 року:

позивач ОСОБА_1 не з`явилась, про дату час та місце розгляду повідомлена належним чином, про що свідчить інформація вихідної кореспонденції суду (а.с.161). Заяв та клопотань не надходило. Причини неявки не відомі;

представник позивача адвокат Чліянц А.А., в судовому засіданні позовну хаяву підтримала повністю, просила її повністю задовольнити;

представник відповідача Львівської міської ради Балюєв С. в судовому засіданні позов визнав повністю.

відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з?явився, про дату час та місце розгляду повідомлена належним чином, про що свідчить інформація вихідної кореспонденції суду (а.с.161) та рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с. 164).

відповідач ОСОБА_3 в судове засідання не з?явився, про дату час та місце розгляду повідомлена належним чином, про що свідчить інформація вихідної кореспонденції суду (а.с.161) та рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с. 165).

відповідач ОСОБА_4 в судове засідання не з?явився, про дату час та місце розгляду повідомлена належним чином, про що свідчить інформація вихідної кореспонденції суду (а.с.161) та рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с. 168).

відповідач ОСОБА_5 в судове засідання не з?явився, про дату час та місце розгляду повідомлена належним чином, про що свідчить інформація вихідної кореспонденції суду (а.с.161) та рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с. 166). Подала заяву про розгляд справи у її відсутності (а.с. 137).

Фактичні обставини, встановлені судом та зміст спірних правовідносин:

Судом встановлено:

Відповідно до свідоцтва про право власності на квартиру (будинок) за № 47511 від 22 жовтня 1996 року виданого виконкомом Львівської міської ради народних депутатів ОСОБА_6 на праві спільної сумісної власності належала квартири АДРЕСА_1 . Інші співвласники ОСОБА_2 , ОСОБА_3 (а.с.10).

Відповідно до рішення Шевченківського районного суду м. Львова від 18 липня 2016 року між співвласниками визначені частки, а саме виділено по 1/3 частки квартири АДРЕСА_1 кожному з співвласників - ОСОБА_6 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 .

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_6 (батько позивачки), що підтверджується свідоцтвом про смерть,Серія НОМЕР_2 виданим 03 вересня 2018 року Львівським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Львівській області, про що складено актовий запис № 1318 (а.с.5).

Згідно заповіту від 29 березня 2007 року, який посвідчений державним нотаріусом Третьої Львівської державної нотаріальної контори Міхневич Станіслав Гнатович заповів все належне йому майно своїй дочці ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2

Факт родинних стосунків позивачки ОСОБА_1 та ОСОБА_6 підтверджується: свідоцтвом про народження, серія НОМЕР_3 виданим 13 травня 1995 року.

Після смерті ОСОБА_6 відкрилась спадщина на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 .

У визначений законодавством шестимісячний термін, позивач, як спадкоємець батька звернулась із заявою до Третьої львівської державної нотаріальної контори із заявою про видачу їй свідоцтва про право на спадщину після смерті батька ОСОБА_6 (а.с. 107).

Судом встановлено, що крім позивача, у визначений законодавством шестимісячний термін до нотаріуса також звернулася її мати, відповідач по справі ОСОБА_5 , оскільки вона є непрацездатною дружиною померлого та на підставі ч.1 ст. 1241 ЦК України має право на обовязкову частку у спадщині. Проте, ОСОБА_5 відмовилася від прийняття спадщини на користь позивача про що підписала відповідну заяву (а.с.17).

З листа Третьої Львівської державної нотаріальної контори BHxN9643/02-14 від 21.03.2019р., вбачається, що оскільки у позивача ОСОБА_1 відсутні правовстановлюючі документи на частку в квартирі (оригінал свідоцтва про право власності на квартиру), яка належала спадкоємцю, та оскільки державна реєстрація права власності була проведена на підставі рішення суду та свідоцтва про право власності, коли правильно було здійснити реєстрацію лише на підставі свідоцтва про право власності то свідоцтво про право на спадщину позивач отримати не може (а.с.13).

Позиція суду та оцінка доводів учасників справи:

Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, з`ясувавши всі обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази у їх сукупності та кожен окремо, що мають значення для вирішення справи по суті, заслухавши обґрунтування позивача, встановивши фактичні дані та відповідні їм правовідносини, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Статтею 4 ЦПК України встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до вимог ч.1ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках.

Статтею 15 ЦК України встановлено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

До способів захисту цивільних прав та інтересів згідно п. 1 ч. 2 ст. 16 ЦК України відноситься, зокрема, визнання права.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи.

Відповідно до ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ч. 1 ст. 1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

Відповідно до ч. 1 ст. 328 ЦК України, право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності чи необґрунтованість активів, які перебувають у власності, не встановлені судом.

Відповідно до ст. 392 ЦК України, власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Аналогічна позиція висловлена ВССУ у п. 3.1. листа від 16.05.2013 року № 24-753/04-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», де зазначає, що право власності спадкоємця підлягає захисту в судовому порядку шляхом його визнання у разі, якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності .

Як вбачається із матеріалів справи ОСОБА_8 добросовісно заволоділа спірною 1/2 часткою квартири (так, вона не знала і не могла знати про відсутність у неї підстав для набуття права власності, добросовісно помиляючись та вважаючи себе спадкоємцем колишнього власника вказаного майна ОСОБА_9 , її далекого родича), володіла нею з цього часу відкрито та безперервно протягом більш як 21 рік, а саме проживала та була зареєстрована у спірній квартирі з 1987 року по день смерті, здійснювала її утримання, сплачувала комунальні послуги.

В зв?язку з тим, що позивач фактично прийняла спадщину, оскільки у визначений законом 6-ти місячний строк подала заяву до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, на її ім?я складено заповіт спадкодавцем, а відсутність правовстановлюючих документів на спадкове майно, зокрема квартиру АДРЕСА_1 яка є спадковим майном, є перешкодою для реалізації позивачем права на спадкове майно, тому таке право підлягає судовому захисту та позовні вимоги підлягають до задоволення.

Відповідно до положень статті 263ЦПК України, а також з урахуванням абз. 4 п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 № 14 «Про судове рішення у цивільній справі», обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Згідност. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до ч. 5ст. 263 ЦПК України обґрунтованим є рішення, в якому повно відображені обставини, що мають значення для даної справи, висновки суду про встановлені обставини і правові наслідки є вичерпними, повинні відповідати дійсності і підтверджуватися достовірними доказами, дослідженими в судовому засіданні.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтуються на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Виходячи із вищенаведеного, після всебічного, повного та об`єктивного дослідження обставин справи, викладені позивачем у позовній заяві, обґрунтування позовних вимог знайшли своє підтвердження в ході судового розгляду, доводи є достовірними, обґрунтованими, підтверджені письмовими доказами, та сумніву у суду не викликають. Таким чином, доводи позивача знайшли своє підтвердження в судовому засіданні.

Суд виконавши всі вимоги цивільного процесуального законодавства і всебічно перевіривши обставини справи, приходить до висновку що позовні вимоги є обґрунтованими та доведеними.

На підставі викладеного та керуючись:

- ст. ст. 15, 16, 328,392, 1216,1217,1218,1223 ЦК України,

- ст.ст.12,13,15,16,19,81, 247,263-265 ЦПК України, -

ухвалив:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Львівської міської ради, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання права власності в порядку спадкування задовольнити.

Визнати, за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (ІПН НОМЕР_4 ) право власності в порядку спадкування на 1/3 частку квартири АДРЕСА_1 , після смерті ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції, а саме до Львівського апеляційного суду.

До початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарги подаються учасниками справи через Шевченківський районний суд м. Львова.

У разі проголошення тільки скороченого (вступної та резолютивної частин) судового рішення, учасникам справи, які були присутні у судовому засіданні, за їхньою заявою негайно після його проголошення видаються копії скороченого судового рішення.

У разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення.

У разі проголошення в судовому засіданні скороченого рішення суд надсилає учасникам справи копію повного судового рішення протягом двох днів з дня його складання - в електронній формі у порядку, встановленому законом (у випадку наявності в особи офіційної електронної адреси), або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса в особи відсутня.

Учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.

Датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, такий строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України

- http://sh.lv.court.gov.ua/sud1328/.

Роз`яснити що відповідно до п. 3 розділу XII "Прикінцеві положення Цивільно процесуального кодексу України та "ЗУ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 30.03.2020 року № 540 ІХ Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину".

Повний текст рішення складено 19 червня 2020 року.

Суддя О. Ф. Федорова