П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 листопада 2020 року місто Київ

справа № 753/691/19

провадження №22-ц/824/11942/2020

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: судді-доповідача - Шкоріної О.І., суддів - Махлай Л.Д., Стрижеуса А.М., за участю секретаря судового засідання - Онопрієнко К.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Києві апеляційну скаргу ОСОБА_1 , подану адвокатом Курило Вікторією Григорівною,

на ухвалу Дарницького районного суду м.Києва від 2 липня 2020 року, постановлену у складі судді Коренюк А.М.,

у справі за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Універсал Банк», третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Русанюк Золтан Золтанович про визнання недійсним пункту договору іпотеки, -

В С Т А Н О В И В:

У січня 2019 року позивач ОСОБА_1 через свого представника ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до відповідача про визнання недійсним пункту 5 Договору іпотеки від 29 лютого 2008 року.

Ухвалою Дарницького районного суду м.Києва від 2 липня 2020 року позов ОСОБА_1 залишено без розгляду.

Не погоджуючись з постановленою ухвалою, представник ОСОБА_3 - адвокат Курило В.Г. подала апеляційну скаргу, в який просила ухвалу суду першої інстанції скасувати, а справу направити на розгляд до суду першої інстанції. В апеляційній скарзі посилається на те, що постановлена ухвала не відповідає вимогам законної і обґрунтованості судового рішення, постановлена з порушенням норм процесуального права. Зокрема, посилається на те, що на дату судового засідання 2 липня 2020 року в Україні запроваджено карантин. Позивач добросовісно виконав рекомендації щодо утримання від участі в судових засіданнях та подав до суду клопотання про перенесення судового засідання, аргументуючи його тим, що в країні запроваджено карантин. Водночас суд знехтував нормами Закону, яким продовжено процесуальні строки, Постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року та рекомендаціями Ради суддів України та Верховного Суду.

В судове засідання учасники справи не з`явилися, про день та час розгляду справи були повідомлені: ПАТ «Універсал Банк» та ОСОБА_1 шляхом направлення повідомлення на електронну пошту, представнику ОСОБА_1 - адвокату Курило В.Г. про дату та місце розгляду справи повідомлено з використанням засобів мобільного зв`язку за номером телефону, зазначеному у Витягу з Єдиного реєстру адвокатів України (а.с.54). У зв`язку з відсутністю у Київського апеляційного суду кошторисних призначень за КЕКВ 2240 «Оплата послуг» на оплату послуг з пересилання письмової кореспонденції через відділення поштового зв`язку колегія суддів вважала, що учасники справи є повідомленими про дату та місце розгляду справи апеляційним судом, про причини своєї неявки суду не повідомили, їх неявка не перешкоджає розгляду справи.

Постановляючи ухвалу про залишення позову без розгляду, суд першої інстанції виходив із того, що у призначені судові засідання, які відбулися 12 лютого 2019 року, 11 березня 2019 року, 12 листопада 2019 року, 2 липня 2020 року позивач повторно (вчетверте поспіль) не з`явився. Згідно постановлених у судовому засіданні ухвал неявки позивача в судові засідання визнані судом неповажними, спрямованими на зловживання процесуальними правами. Належність повідомлення судом позивача про час та місце розгляду справи підтверджується наявними в матеріалах справи доказами - розписками зворотних повідомлень рекомендованих листів, заявою про відкладення розгляду справи. Водночас, зважаючи на подану представником позивача заяву про відкладення розгляду справи, який був призначений на 2 липня 2020 року, суд розцінив її як зловживання правом згідно з ч.1 ст.44 ЦПК України. Врахувавши процесуальну поведінку позивача/його представника, суд дійшов висновку про те, що позивач/його представник, який належним чином повідомлений про час та місце проведення судового засідання, повторно (вчетверте поспіль) не з`явився до суду, не підтримавши вимоги в судовому засіданні, від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, його нез`явлення перешкоджає розгляду такої справи, що відповідно до ст.ст.11, 44, п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України є підставою для залишення цього позову без розгляду.

Проте, з такими висновками суду першої інстанції погодитись не можна, виходячи з наступного.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду , якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про прочини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його не з`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Аналіз змісту пункту 3 ч.1 ст.257 ЦПК України свідчить про те, що залишення позовної заяви без розгляду з цієї підстави може мати місце лише в тому випадку, якщо позивач, який був належним чином повідомлений про час слухання справи, повторно не з`явився в судове засідання.

Як убачається з матеріалів справи 29 березня 2019 року був проведений повторний автоматизований розподіл судової справи у зв`язку з закінченням терміну повноважень попереднього судді.

Всього розгляд справи призначався чотири рази: на 12 лютого 2019 року, на 11 березня 2019 року, на 12 листопада 2019 року, на 2 липня 2020 року. Після зміни складу суду розгляд справи призначалася двічі.

В судові засідання, призначені на 12 лютого 2019 року, 11 березня 2019 року, на 12 листопада 2019 року, ОСОБА_1 повідомлений не був. Рекомендовані повідомлення про вручення поштових відправлень повернуті до суду з відміткою поштового відділення двічі: «за закінченням терміну зберігання» та один раз: «інші причини, що не дали змоги виконати обов`язок щодо пересилання поштового відправлення» (а.с.25. 30, 35).

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 12 грудня 2018 року у справі № 752/11896/17 зазначила, що « приписи ЦПК України як на момент ухвалення заочного рішення, так і на момент розгляду справи Великою Палатою Верховного Суду не дозволяють дійти висновку, що повернення повістки про виклик до суду з вказівкою причини повернення «за закінченням терміну зберігання» є доказом належного інформування відповідача про час і місце розгляду справи. Окрім того, за змістом висновків Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду повернення повістки про виклик до суду з вказівкою причини повернення «за закінченням терміну зберігання» не свідчить про відмову сторони від одержання повістки чи про її незнаходження за адресою, повідомлено суду (п.31 постанови від 20 червня 2018 року у справі № 127/2871/16)».

Отже, враховуючи правову позицію Великої Палати Верховного Суду, та зважаючи на встановлені обставини, відсутні підстави вважати, що до 2 липня 2020 року позивач був належним чином повідомлений про дату та місце розгляду справи і в судове засідання, призначене на 2 липня 2020 року, не з`явився повторно.

За таких обставин у суду першої інстанції були відсутні підстави для залишення позову без розгляду на підставі п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України. А тому ухвала суду першої інстанції підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст.ст. 259, 268, 367, 374, 379, 381-384, 390 ЦПК України,

суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , подану адвокатом Курило Вікторією Григорівною, задовольнити.

Ухвалу Дарницького районного суду м.Києва від 2 липня 2020 року - скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повної постанови шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Суддя-доповідач: О.І. Шкоріна

Судді: Л.Д. Махлай

А.М. Стрижеус