У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 листопада 2020 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі головуючого судді Дергачової Н.В., при секретарі судового засідання Стегней К.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у справі № 308/12457/14-ц, за позовом Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості,-

В С Т А Н О В И В:

Заочним рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 02.11.2016 року, який було задоволено позов Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості в сумі 23 425,75 гривень.

16 вересня 2020 року відповідач ОСОБА_1 , звернувся до суду із заявою про перегляд даного заочного рішення, в якій зазначив, що не був належним чином повідомлений про день розгляду справи, оскільки змінив зареєстроване місце проживання під час розгляду справи та тривалий час перебував у зоні АТО, взагалі не знав про існування судового рішення, через що був позбавлений права скористатися своїми правами. У зв`язку із зазначеним просив скасувати зазначене заочне рішення суду та призначити справу до розгляду.

Дослідивши заяву про перегляд заочного рішення, вивчивши матеріали зазначеної цивільної справи, враховуючи надані заявником письмові поясненні, суд приходить до наступного.

Відповідно до ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Суд вказує, що обґрунтованими є посилання заявника на те, що при ухваленні заочного рішення були враховані лише докази позивача, а відповідач був позбавлений можливості реалізувати свої процесуальні права та взяти участь в змагальному процесі, що зокрема підтверджується копією його паспорта, а саме місця реєстрації за адресою АДРЕСА_1 , в той час як повістки у справі після відновлення провадження у справі надсилалися йому за адресою АДРЕСА_2 .

У відповідності до п. 2 ч. 3 ст. 287 ЦПК України суд може своєю ухвалою за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

За змістом положень статті 288 ЦПК України умовою перегляду заочного рішення є не лише встановлення судом при розгляді відповідної заяви обставин того, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, а одночасно судом має бути встановлено, що докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Тобто, вказані дві обставини мають існувати одночасно.

Відповідно до роз`яснень Верховного Суду України (лист від 01 травня 2007 року "Практика ухвалення та перегляду судами заочних рішень у цивільних справах") другу умову слід розуміти таким чином, що відповідач у своїй заяві про перегляд заочного судового рішення посилається на такі обставини та на такі докази на їх підтвердження, що якби вони були відомі суду при ухваленні заочного рішення, суд прийшов би до іншого висновку. Заочне рішення не може бути скасовано лише на підставі поданої відповідачем заяви та його усних доводів, які не підтверджені належними, достатніми та допустимими доказами у справі.

Згідно з ч.1 ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Суд, дослідивши матеріали справи, враховуючи, що відповідач неодноразово не з`являвся в судові засідання та не повідомляв про причини неявки, оскільки судові повістки дійсно не отримував через зміну зареєстрованого місця проживання під час розгляду справи та через тривале перебування у зоні АТО, а докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи, вважає, що наявні підстави для скасування заочного рішення суду та призначення справи до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.

Керуючись ст.ст.258-261, 286-288 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Заяву задовольнити.

Заочне Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 02.11.2016 року, яким було задоволено позов Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості в сумі 23 425,75 гривень - скасувати.

Розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження, про що повідомити сторони.

Призначити судове засідання на 14 год. 30 хв. 07 грудня 2020 року в приміщенні Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області.

Визначити відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи.

У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1ст. 193 ЦПК України у строк для подання відзиву відповідач має право пред`явити зустрічний позов.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, що має відповідати вимогам частини третьої п`ятої ст. 178 ЦПК України, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам частини третьої п`ятої ст. 178 ЦПК України, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Ухвала не підлягає оскарженню та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Н.В. Дергачова