ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 червня 2020 року

м.Суми

Справа №573/954/19

Номер провадження 22-ц/816/699/20

Сумський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - Кононенко О. Ю. (суддя-доповідач),

суддів - Собини О. І. , Хвостика С. Г.

з участю секретаря судового засідання - Назарової О.М.,

учасники справи:

позивач ОСОБА_1 ,

відповідач Товариство з обмеженою відповідальністю «Білопілля Агро»,

третя особа Головне управління Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів в Сумській області,

розглянув у відкритому судовому засіданні в приміщенні Сумського апеляційного суду у порядку спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1

на рішення Білопільського районного суду Сумської області від 20 січня 2020 року, у складі судді Черкашиної М.С., ухвалене в м. Білопілля,

в с т а н о в и в:

31 травня 2019 року представник ОСОБА_1 адвокат Галімон Н.А. звернулася до ТОВ «Білопілля Агро» з позовом про відшкодування матеріальної шкоди в розмірі 320350 гривень та моральної шкоди в розмірі 20000 гривень, заподіяної загибеллю бджіл, а також судових витрат та витрат на професійну правничу допомогу.

Свої вимоги мотивувала тим, що протягом кількох днів після 29 квітня 2018 року в результаті обробки ТОВ «Білопілля Агро» полів отрутохімікатами впритул до городів та садиб в АДРЕСА_1 в домогосподарстві позивача по АДРЕСА_2 загинули бджолосім`ї у 43-х із 43-х вуликів пасіки, знищенням пасіки йому заподіяно майнову та моральну шкоду.

Рішенням Білопільського районного суду Сумської області від 20 січня 2020 року в задоволенні позову відмовлено.

В апеляційній скарзі позивач, посилаючись на порушення місцевим судом норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права, неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції обставинам справи, просить рішення суду скасувати та ухвалити нове, яким позов задовольнити.

Узагальнені доводи апеляційної скарги зводяться до того, що висновок суду першої інстанції про відсутність документального підтвердження наявності у позивача пасіки, недоведеність факту загибелі бджіл не відповідає обставинам справи.

Вказує, що сторонами не заперечувався факт загибелі бджолосімей в період з 29 квітня по ІНФОРМАЦІЯ_1 року в с. Синяк Білопільського району Сумської області та судом встановлено наявність причинного зв`язку між виконанням відповідачем хімічної обробки полів та загибеллю бджіл позивача, однак через відсутність у нього паспорта на пасіку безпідставно відмовив у задоволенні позову. Зазначає, що реєстрація пасіки не є обов`язковою, такий обов`язок не встановлено діючими нормативними актами, зокрема і тими, на які посилається суд першої інстанції в рішенні.

Вважає, що наявність у нього пасіки на час знищення підтверджується показаннями свідків та матеріалами кримінального провадження, яке проводилося за фактом знищення пасіки.

ТОВ «Білопілля Агро» у відзиві на апеляційну скаргу просило суд апеляційної інстанції відмовити позивачу в задоволенні апеляційної скарги, а рішення місцевого суду залишити без змін, оскільки ОСОБА_1 не доведено наявність 43-х бджолосімей станом на 29 квітня 2018 року на території його садиби та факт неправомірних дій відповідача, внаслідок яких загинули бджолосім`ї.

Відповідно до ч. ч. 1-2 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення позивача та його представника адвоката Галімон Н.А., які підтримали доводи апеляційної скарги, заперечення проти скарги представника ТОВ «Білопілля Агро» адвоката Решодька І.М., дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, вимог та підстав позову, заявлених в суді першої інстанції, апеляційний суд дійшов висновку про залишення апеляційної скарги без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Так, відповідно до статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що під час судового розгляду позивачем та його представником хоча і доведено, що причиною загибелі бджіл були неправомірні дії відповідача під час обробки полів хімічними речовинами, проте не доведено існування безпосереднього причинного зв`язку між діями відповідача та шкодою, завданою позивачу, а отже відсутні достатні правові підстави для покладення відповідальності по відшкодуванню заподіяної позивачу шкоди на відповідача, також суд дійшов до висновку про відсутність підстав для задоволення позову в частині стягнення моральної шкоди внаслідок його недоведеності.

Апеляційний суд погоджується з правильністю висновку місцевого суду про відмову у задоволенні позову з огляду на таке.

Судом першої інстанції встановлено та з матеріалів справи вбачається, що позивач ОСОБА_1 за місцем свого проживання по АДРЕСА_2 утримує пасіку (а.с. 8).

В акті жителями с. Синяк Білопільського району Сумської області було зафіксовано проведення ТОВ «Білопілля Агро» 29 квітня 2018 року о 17:00 год. обприскування полів пшениці біля осель невідомою речовиною на відстані 40 м до будинків. Про обробку полів жителі завчасно не були завчасно попереджені (а.с. 6).

Із наданих представником позивача фотографій вбачається, що 29 квітня 2018 року о 18 годині у безпосередній близькості до пасіки проводились роботи спеціалізованою сільськогосподарською технікою (а.с. 72-73).

ТОВ «Білопілля Агро» діє на підставі Статуту, затвердженого протоколом Загальних зборів учасників ТОВ «Білопілля Агро» № 10 від 12 жовтня 2018 року (а.с. 109-116) та займається діяльністю по вирощуванню зернових культур (крім рису), бобових культур і насіння олійних культур, що підтверджується Випискою з ЄДРЮО (а.с. 51-52).

Відповідно до актів про використання мінеральних, органічних і бактеріальних добрив та засобів хімічного захисту рослин: № 1336 від 22 квітня 2018 року; № 1372, № 1374 від 23 квітня 2018 року; № 1415 від 24 квітня 2018 року, № 1610, № 1611 від 28 квітня 2018 року; № 1622, № 1623, № 1624 від 29 квітня 2018 року, ТОВ «Білопілля Агро» було внесено добрива КАС-32 під урожай 2018 року (а.с. 53-61).

Разом із цим, відповідно до актів про використання мінеральних, органічних і бактеріальних добрив та засобів хімічного захисту рослин № 1703 від 30 квітня 2018 року, № 1724 від 01 травня 2018 року, № 2086 від 04 травня 2018 року, було внесено гербіцид «Харнес» (а.с. 62-65).

02 травня 2018 року депутатом Коршачинської сільської ради ОСОБА_2 в присутності свідків було складено акт, яким зафіксовано факт масового падіння бджіл на пасіці ОСОБА_1 , яке почалася після обробки полів пшениці ТОВ «Білопілля Агро», які знаходяться на відставні 40 м від вуликів, невідомою хімічною речовиною (а.с. 7).

05 травня 2018 року проведено комісійне обстеження господарства ОСОБА_1 , за результатами якого комісією у складі: головного спеціаліста Білопільського РУ ГУ Держпродспоживслужби в Сумській області Шевченко К.І., начальника Білопільської районної державної лікарні ветмедицини Бродської О.О., інженера з охорони праці ТОВ «Білопілля Агро» Яценко І.А., депутата Коршачинської сільської ради ОСОБА_3 , бджоляра ОСОБА_1 складено відповідний акт, згідно з яким ОСОБА_1 , житель с. Синяк Коршачинської с/р, утримував 43 вулики пасіки (зі слів господаря). Зі слів господаря пасіка утримувалася в задовільному стані, ветеринарно-санітарний паспорт на пасіку відсутній, пасіка не зареєстрована. Утримується на території господарства, біля хати в садку. Зі слів господаря 29 квітня 2018 року о 17:00 год. проводилася обробка ТОВ «Білопілля Агро» озимої пшениці невідомими пестицидами без попередження господаря та сільської ради, а о 17:15 год. почала проходити масова загибель бджіл. У вулику залишилось 30 % бджіл, бджоли ослаблені з нервовими явищами. На сьогоднішній день бджола продовжує гинути.

Поле оброблялось рідкими азотними добривами «КАС-32» та ґрунтовим гербіцидом «Харнес». Також, цим актом зафіксовано, що комісійно відібрано загиблу бджолу в кількості приблизно 300,0 для дослідження на залишок КАС - 32 та гербіциду «Харнес» та направлено до Державного науково-дослідницького інституту з лабораторної діагностики та ветсанекспертизи в м. Київ (а.с. 8).

Із листа ТОВ «Білопілля Агро» від 05 травня 2018 року за № 113 вбачається, що у період з 22 квітня 2018 року по 30 квітня 2018 року на території Коршачинської сільської ради проводилось внесення добрив рідких азотних (КАС-32) по озимій пшениці з нормою внесення 92,57 кг/га та з 30 квітня 2018 року по 05 травня 2018 року проводилось внесення ґрунтового гербіциду «Харнес» по посівах кукурудзи з нормою внесення 2,5 л/га (а.с. 12).

Згідно з довідкою Коршачинської сільської ради від 08 травня 2018 року за № 230 вбачається, що ТОВ «Білопілля Агро» ні в усній, ні в письмовій формі сільську раду не повідомляло про проведення робіт з хімічного обробітку посівів (а.с. 14).

Відповідно до Звіту про результати дослідження патологічного (біологічного) матеріалу № 001015п.п.м./18 від 08 травня 2018 року, проведеного у Випробувальній лабораторії Сумської регіональної державної лабораторії Держпродспоживслужби, у пробі підмору бджіл, відібраних 05.05.2018 року, захворювань акарапідозу, вароозу та ноземезу не виявлено (а.с. 9).

За результатами дослідження патологічного (біологічного) матеріалу № 004496п.м./18 від 21 травня 2018 року, проведеного у Випробувальному центрі державного науково-дослідного інституту з лабораторної діагностики та ветеринарно-санітарної експертизи м. Київ, у одній пробі біологічного матеріалу (загиблої бджоли) відібраній на пасіці гр. ОСОБА_1 померлих бджіл, відібраних комісією на пасіці ОСОБА_1 , виявлено препарат «Ацетохлор» в кількості 0,011 мг/кг (а.с. 10).

За результатами дослідження патологічного (біологічного) матеріалу № 004492 п.м./18 від 21 травня 2018 року, проведеного у Випробувальному центрі державного науково-дослідного інституту з лабораторної діагностики та ветеринарно-санітарної експертизи м. Київ, у пробах біологічного матеріалу (ґрунт та рослина пшениці), відібраних на полі ТОВ «Білопілля Агро» поблизу пасіки ОСОБА_1 , виявлено препарат «Ацетохлор» у ґрунті менше 0,264 мг/кг, у рослинах пшениці 0,059 мг/кг (а.с. 13).

Актом Головного управління Держпродспоживслужби в Сумській області від 31 травня 2018 року № 24, складеним за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного контролю стосовно додержання операторами ринку гігієнічних вимог щодо поводження з харчовими продуктами відносно ТОВ «Білопілля Агро», встановлено, що відповідач перед застосуванням засобів захисту рослин не повідомив за три доби до початку обробітку через засоби масової інформації пасічників, пасіки яких знаходяться на відстані до 10 км від оброблюваних площ; не дотримано зону санітарного розриву від населеного пункту в 300 м при штанговому обприскуванні. Із даним актом відповідач погодився, заперечень до акту перевірки не мав, що засвідчено підписами представників ТОВ «Білопілля Агро» в акті (а.с. 15-23).

За результатами проведення позапланового інспектування Головним управлінням Держпродспоживслужбою видано припис № 5 щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу державного нагляду (контролю) від 31 травня 2018 року, яким було виявлено наступні порушення:

1. ТОВ «Білопілля Агро» перед застосуванням засобів захисту рослин не повідомило за три доби до початку обробітку через засоби масової інформації пасічників, пасіки яких знаходяться на відстані до 10 км від оброблюваних площ, що є порушенням ч. 3 ст. 40 ЗУ «Про основні принципи та вимоги щодо забезпечення та якості харчових продуктів», п. 4 ст. 30, п. 2 ст. 37 ЗУ «Про бджільництво», п. 7.1.2 розділу 7 Інструкції щодо попередження та ліквідації хвороб та отруєнь бджіл та термін усунення недоліків встановлено постійно при використанні засобів захисту рослин;

2. Зона санітарного розриву від населеного пункту менше 300 м при штанговому обприскуванні, що є порушенням транспортування, зберігання та застосування пестицидів у народному господарстві, чим порушено Державні санітарні правила ДСП 8.8.1.2.001-98 від 03 серпня 1998 року п. 6.3.4 Р.6 (а.с. 24).

На підставі припису Головним управлінням було складено протокол про адміністративне правопорушення № 3 від 31 травня 2018 року відносно головного агронома ТОВ «Білопілля Агро» Прокопенка Р.А. щодо виявлених порушень та винесено постанову № 1/6674 від 05 червня 2018 року про накладання адміністративного стягнення в розмірі 255 грн за адміністративне правопорушення, передбачене ст. 107 КУпАП (а.с. 25, 26).

Із відповіді Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів від 08 червня 2018 року за № 602-121-19/2923, на колективні звернення щодо оброблення полів агрохімікатами ТОВ «Білопілля Агро» у безпосередній близькості до житлових будинків с. Синяк, як наслідок погіршення самопочуття населення та загибелі бджіл, а також бездіяльності Головного управління Держпродспоживслужби в Сумській області, вбачається, що за результатами перевірки встановлено відсутність реєстрації пасіки ОСОБА_4 як оператор ринку (ветеринарно-санітарний паспорт відсутній). ТОВ «Білопілля Агро» перед застосуванням засобів захисту рослин пасічників, пасіки яких знаходяться на відстані до 10 км від оброблюваних площ, не було повідомлено за три доби до початку робіт, обробка здійснювалась без дотримання зони санітарного розриву до меж населеного пункту, що є порушенням вимог ч. 2 ст. 37 ЗУ «Про бджільництво», п. 7.1.2 розділу 7 Інструкції щодо попередження та ліквідації хвороб та отруєнь бджіл та п. 6.3.4 розділу 6 Державних санітарних правил «Транспортування, зберігання та застосування пестицидів у народному господарстві», про що складений протокол про адміністративне правопорушення від 31 травня 2018 року № 3 та відповідальну особу ТОВ «Білопілля Агро» притягнуто до адміністративної відповідальності (а.с. 27-28).

25 червня 2018 року позивачу було видано ветеринарно-санітарний паспорт пасіки АДРЕСА_3 , відповідно до якого в наявності 42 бджолосімей (а.с. 197).

Листом начальника Білопільського районного управління ГУ Держпродспоживслужби в Сумській області Бондаренка С.Б. від 26 червня 2018 року № 06-06/301 позивача було повідомлено про виявлення в зразках проб, надісланих на дослідження, наявність «Ацетохлору». Дана речовина є малотоксичною (3 клас) та не характерна для споживання бджолами, тому не повинна знаходитись в їх організмі. Зазначено, що управління згідно звітів лабораторних досліджень, не має інформації щодо дії та впливу виявленої речовини (ацетохлору) (а.с. 11).

У рамках досудового розслідування проводилася перевірка з приводу загибелі бджіл у домогосподарстві ОСОБА_1 , за результатами якої 09 жовтня 2018 року винесено постанову слідчого СВ Білопільського ВП ГУНП в Сумській області про закриття кримінального провадження, внесеного до ЄРДР 14 травня 2018 року за № 0000131 у зв`язку з відсутністю в діянні складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 194 КК України, оскільки прямий умисел на пошкодження чи знищення майна у діях працівників ТОВ «Білопілля Агро» відсутній (а.с. 29-30).

Відповідно до положень ст. 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, серед іншого, є завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі, а згідно із ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Відповідно до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

Частиною другою ст. 22 ЦК України передбачено, що збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Загальне положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди визначено у ст. 1166 ЦК України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала; особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини.

Відповідно до ст. 11 Закону України «Про бджільництво» право на утримання бджіл і зайняття бджільництвом мають громадяни України, іноземці та особи без громадянства, які мають необхідні навики або спеціальну підготовку, а також юридичні особи. Зайняття бджільництвом здійснюється без окремого дозволу органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування.

Згідно із ст. 13 Закону України «Про бджільництво» з метою обліку пасік та здійснення лікувально-профілактичних заходів на кожну пасіку видається ветеринарно-санітарний паспорт. Форма паспорта і порядок його видачі встановлюються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної аграрної політики.

Пасіка підлягає реєстрації за місцем проживання фізичної особи або за місцезнаходженням юридичної особи, яка займається бджільництвом, у місцевих державних адміністраціях або сільських, селищних, міських радах у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної аграрної політики.

Згідно з п. п. 2-5 Порядку реєстрації пасік, № 184/82 від 20 вересня 2000 року, затвердженого наказом Міністерства аграрної політики України і Української академії аграрних наук від 20.09.2000 № 184/82, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 23.10.2000 за № 737/4958, пасіка підлягає реєстрації за місцем проживання фізичної особи або за місцезнаходженням юридичної особи, яка займається бджільництвом, у місцевих державних адміністраціях або сільських, селищних, міських радах один раз в рік заснування пасіки. Реєстрація пасік проводиться на підставі заяви фізичної чи юридичної особи незалежно від форми власності. У заяві про реєстрацію пасіки зазначаються назва та адреса заявника, кількість бджолосімей. Під час реєстрації пасік проводиться їх обстеження районними (міськими) управліннями ветеринарної медицини. Дані обстежень заносяться у журнал обліку пасік у районному (міському) управлінні ветеринарної медицини. Районне (міське) управління ветеринарної медицини повинне видати в 30-денний термін заявнику ветеринарно-санітарний паспорт пасіки, що засвідчує факт її реєстрації. Порядковий номер у журналі, під яким зареєстрована пасіка, присвоюється ветеринарно-санітарному паспорту пасіки.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про бджільництво» облік бджолиних сімей та їх продуктивності ведеться за результатами осінніх і весняних перевірок у встановленому порядку.

Відповідно до ч. 1 та ч. 4 ст. 30 Закону України «Про бджільництво» юридичні та фізичні особи, які провадять діяльність, що впливає або може вплинути на стан бджіл, зобов`язані забезпечити їх охорону.

Юридичні та фізичні особи, які застосовують засоби захисту рослин, зобов`язані дотримуватися діючих нормативно-правових актів, що передбачають охорону бджіл від отруєнь.

Частиною другою ст. 37 Закону України «Про бджільництво» визначено, що фізичні та юридичні особи, які застосовують засоби захисту рослин для обробки медоносних рослин, зобов`язані не пізніше ніж за три доби до початку обробки через засоби масової інформації попередити про це пасічників, пасіки яких знаходяться на відстані до десяти кілометрів від оброблюваних площ. При цьому повідомляється дата обробки, назва препарату, ступінь і строк дії токсичності препарату.

Відповідно до розділу 7 Інструкції щодо попередження та ліквідації хвороб і отруєння бджіл, затвердженої наказом Головного державного інспектора ветеринарної медицини України від 30 січня 2001 року № 9, при отруєнні бджіл пестицидами керуються «Инструкцией по профилактике отравлений пчел пестицидами», затвердженою Всесоюзним виробничо-науковим об`єднанням по агрохімічному обслуговуванню сільського господарства «Союзсельхозхимия» і Головним управлінням ветеринарії Держагропрому СРСР 14 червня 1989 року, пункт 4 якої передбачає, що обстеження пасіки, яка постраждала від отруєння агрохімікатами, проводиться комісією, до складу якої входять ветеринарний лікар, районний зоотехнік з бджолярства, агроном сільськогосподарського підприємства. Комісія, зокрема, здійснює відбір і направлення до лабораторії проб матеріалу (загиблих бджіл тощо).

Згідно із ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

За приписами ст. ст. 12, 81, 89 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достовірність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

За таких правильно і з достатньою повнотою встановлених обставин, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про те, що займаючись бджільництвом без реєстрації та без отримання ветеринарно-санітарного паспорта пасіки у порядку, встановленому Законом України «Про бджільництво», позивач, усупереч вимогам ст. ст. 12, 81, 89 ЦПК України не довів факту наявності у нього станом на ІНФОРМАЦІЯ_2 2018 року 43 бджолосімей, розміщених на пасіці по АДРЕСА_2 , факту їх загибелі саме у такій кількості внаслідок дій ТОВ «Білопілля Агро» по обробці полів отрутохімікатами та заподіяння йому шкоди.

Колегія судів погоджується з висновком місцевого суду про те, що належним доказом кількості бджолосімей на пасіці є ветеринарно-санітарний паспорт пасіки, який видається власнику пасіки центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері ветеринарної медицини, з метою обліку пасік та здійснення лікувально-профілактичних заходів, і засвідчує факт реєстрації пасіки. Під час реєстрації пасіки проводиться її обстеження районним (міським) управлінням ветеринарної медицини, встановлюється кількість бджолосімей.

Суд першої інстанції правильно встановив, що позивач ОСОБА_5 до червня 2018 року не звертався до Коршачинської сільської ради Білопільського району Сумської області чи іншого уповноваженого органу з питання реєстрації пасіки за адресою: АДРЕСА_2 , не отримував ветеринарно-санітарного паспорту на пасіку та не був зареєстрований як оператор ринку.

Відсутність реєстрації пасіки позивача станом на 29 квітня 2018 року, коли відбулася загибель бджіл, підтверджується і листом Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів від 08 червня 2018 року за № 602-121-19/2923, в якому вказано, що пасіка ОСОБА_4 не зареєстрована як оператор ринку (ветеринарно-санітарний паспорт відсутній) (а.с. 27-28).

Зайняття бджільництвом без реєстрації пасіки не заперечував і сам позивач у судовому засіданні суду першої інстанції, зазначивши, що на момент загибелі бджіл ветеринарно-санітарного паспорта на пасіку у кількості 43 бджолосім`ї у нього не було, а у червні 2018 року паспорт виданий вже повністю на нову пасіку у кількості 42 бджолосім`ї.

Начальник Білопільської районної державної лікарні ветмедицини ОСОБА_6 та фельдшер ветеринарної медицини на Річківській дільниці Бербушенко С.М. також повідомили суду, що за видачею ветеринарно-санітарного паспорта на пасіку ОСОБА_1 звернувся у червні 2018 року після випадку масової загибелі бджіл.

Допитані у судовому засіданні в якості свідків мешканці с. Синяк Білопільського району Сумської області ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_2 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , підтвердили факт падежу бджіл через обробку полів хімічними препаратами, однак про кількість бджолосімей, наявних у позивача ніхто із свідків не вказав, пасіку у ОСОБА_1 бачили, але кількість вуликів їм не відома.

Показання свідків у справі не суперечать один одному та підтверджуються належним чином дослідженими судом доказами.

Додані позивачем до заперечень на відзив фотографії, як доказ проведення обприскування поля сільськогосподарською технікою відповідача у безпосередній близькості до пасіки ОСОБА_1 (а.с. 72-73), не є належним доказом наявності у позивача пасіки станом на 29 квітня 2018 року та заподіяння йому майнової шкоди відповідачем у заявленому розмірі, оскільки крім дати та часу фото-фіксації, знімки не містять будь-яких ідентифікуючих ознак пасіки та її розміщення на місцевості.

Також не доведено існування безпосереднього причинного зв`язку між діями відповідача та шкодою, завданою позивачу.

Зокрема, Білопільським районним управлінням ГУ Держпродспоживслужби в Сумській області 26 червня 2018 року позивача було повідомлено про виявлення в зразках проб, надісланих на дослідження, наявність «Ацетохлору». Зазначено, що управління згідно звітів лабораторних досліджень, не має інформації щодо дії та впливу виявленої речовини (ацетохлору) (а.с. 11).

Інших доказів, які б підтверджували, що загибель бджіл позивача відбулась від дії та впливу виявленої в біологічному матеріалі речовини ацетохлору, суду не надано.

За відсутності документального підтвердження кількості бджолосімей, наявних на пасіці позивача станом на 29 квітня 2019 року, недоведеності існування безпосереднього причинного зв`язку між діями відповідача та шкодою, завданою позивачу, відсутні достатні правові підстави для покладення відповідальності по відшкодуванню заподіяної позивачу майнової та моральної шкоди на відповідача.

Таким чином, посилання та доводи особи, яка подала апеляційну скаргу, не знайшли свого підтвердження в якості підстав скасування оскаржуваного судового рішення під час апеляційного провадження.

З огляду на викладене, суд першої інстанції правильно встановив фактичні обставини справи, дотримуючись принципу змагальності, на підставі наданих сторонами доказів та ухвалив рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, а тому апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а рішення суду без змін.

Керуючись ст. ст. 367 - 369, п. 1 ч. 1 ст. 374, ст. ст. 375, 381 - 384, 389, 390 ЦПК України, апеляційний суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Білопільського районного суду Сумської області від 20 січня 2020 року без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і на неї може бути подана касаційна скарга протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий - О.Ю. Кононенко

Судді : О.І. Собина

С.Г. Хвостик