КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа №756/2226/19 Головуючий у І інстанції Катющенко В.П.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 листопада 2020 року колегія суддів судової палати у цивільних справах Київського апеляційного суду у складі:

судді-доповідача Голуб С.А.,

суддів: Ігнатченко Н.В., Таргоній Д.О.,

за участі секретаря судового засідання Сакалоша Б.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Київського апеляційного суду в м. Києві апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 23 липня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «СЕТАМ», Приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Чижик Андрія Павловича, Публічного акціонерного товариства «УКРСОЦБАНК» правонаступником якого є Акціонерне товариство «Альфа-Банк», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_2 , про визнання електронних торгів недійсними та скасування протоколу проведення електронних торгів,

ВСТАНОВИЛА:

У лютому 2019 року позивачка пред`явила в суді названий позов посилаючись на те, що на виконанні у приватного виконавця Чижика А.П. перебуває виконавче провадження ВП № 56485107 від 29 травня 2018 року про стягнення заборгованості з ОСОБА_1 на користь ПАТ «Укрсоцбанк», що відкрито на підставі виконавчого листа, виданого Оболонським районним судом м. Києва по цивільній справі № 756/4844/17 за позовом ПАТ «Укрсоцбанк» до ОСОБА_1 про солідарне стягнення заборгованості за кредитним договором в сумі 35 341,32 доларів США та судового збору в розмірі 14 376,29 грн.

23 листопада 2018 року Київським апеляційним судом відкрито апеляційне провадження у справі №756/4844/17, про що приватний виконавець був повідомлений листом від 01 грудня 2018 року № 01-12/2018.

01 грудня 2018 року позивач звернулася через свого представника до приватного виконавця із заявою про зупинення виконавчого провадження ВП № 56485107 на підставі ст. 38 Закону України «Про виконавче провадження», однак вказана заява була проігнорована приватним виконавцем, а заходи стягнення були продовжені. При ознайомленні з матеріалами виконавчого провадження позивачу стало відомо про проведення приватним виконавцем оцінки її квартири АДРЕСА_1 для передачі на ДП «СЕТАМ» для продажу. Приватного виконавця було попереджено про відсутність у неї іншого житла. Її квартира була оцінена у 581 200,00 грн., в заставі банку не перебувала, не була предметом іпотеки.

На своє звернення від 19 грудня 2018 року про зупинення проведення електронних торгів з продажу її майна 09 січня 2019 року позивач отримала відповідь від ДП «СЕТАМ» про відмову в зупиненні електронних торгів.

14 лютого 2019 року під час розгляду апеляційної скарги про скасування заочного рішення Оболонського районного суду м. Києва від 14 вересня 2017 року їй стало відомо про продаж її квартири на електронних торгах ДП «СЕТАМ».

ДП «СЕТАМ» не повідомляло ОСОБА_1 про проведення електронних торгів 11 січня 2019 року та 04 лютого 2019 року, також відсутня публікація в засобах масової інформації. В протоколі № 381689 проведення електронних торгів від 11 січня 2019 року зазначено стартову ціну 494 020,00 грн., хоча у висновку експерта зазначено ціну 581 200,00 грн.

З урахуванням поданих уточнень, просила суд: визнати недійсним електронні торги від 04.02.2019 по лоту № 327307 з реалізації двокімнатної квартири АДРЕСА_1 , яка належить боржнику ОСОБА_1 , та скасувати протокол проведення електронних торгів ДП «СЕТАМ» від 04.02.2019 № 386405 та від 27.02.2019 № 390120, яким визнано переможця торгів ОСОБА_2 ; стягнути з відповідачів на користь ОСОБА_1 понесені витрати на оплату судового збору та витрати на правову допомогу, надану адвокатом Циба В.К.

Рішенням Дніпровського районного суду міста Києва від 23 липня 2020 року в задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з таким рішенням суду, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права.

В доводах апеляційної скарги звертає увагу суду на те, що внаслідок допущених порушень при проведенні електронних торгів з реалізації арештованого майна та у процесі виконавчого провадження, які полягали в тому, що позивачку не було повідомлено про відкриття виконавчого провадження, не було надано строк для добровільного виконання судових рішень, не було повідомлено про вчинення виконавчих дій, опис майна проводився без участі боржника, обстеження майна боржника взагалі не проводилося, при цьому приватний виконавець якнайшвидше намагався реалізувати дану квартиру по заниженій вартості. Крім того, у матеріалах виконавчого провадження відсутні відомості щодо направлення письмового повідомлення боржнику про дату, час та місце проведення електронних торгів, а також стартову ціну реалізації майна; боржнику не повідомили про існування висновку суб`єкта оціночної діяльності щодо оцінки його майна, яка не відповідає ринковій вартості та є заниженою. Також незупинення приватним виконавцем проведення електронних торгів у зв`язку з оскарження заочного рішення на підставі якого було видано виконавчий лист. Вищевказані порушення вплинули безпосередньо і на подальший перебіг та організацію торгів, в зв`язку з чим позивач і звернувся до суду з позовом про визнання електронних торгів недійсними.

На підставі викладеного в апеляційній скарзі, ОСОБА_1 просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове судове рішення про задоволення позовних вимог.

На адресу Київського апеляційного суду 02 жовтня 2020 року надійшов відзив на апеляційну скаргу від ДП «Сетам» в якому зазначено, що після надходження на адресу відповідача постанови приватного виконавця від 12.03.2019 про закінчення виконавчого провадження № 56485107, відповідачем, ДП «СЕТАМ», було припинено електронні торги з реалізації лоту 327307 на стадії оформлення результатів електронних торгів.

Електронні торги, які є припиненими, не підлягають визнанню недійсними, оскільки за результатами проведення оскаржуваних торгів акт про реалізацію майна не складався, а в розрізі даних спірних правовідносин правочин є укладеним лише з моменту підписання акту про проведення електронних торгів, який складається на підставі підписаного протоколу після сплати переможцем торгів суми за лот та додаткової винагороди за лот.

Просить в задоволенні апеляційної скарги відмовити і рішення суду залишити без змін.

Також 29 вересня 2020 року надійшов відзив на апеляційну скаргу від третьої особи ОСОБА_2 .

У відзиві зазначено, що відмовляючи у задоволенні позову місцевий суд виходив із відсутності факту порушення прав/інтересів позивача/апелянта, адже за спірним протоколом перехід права власності на квартиру не відбувся тому, що приватний виконавець Чижик А.П. акт про проведені електронні торги (підстава для реєстрації переможцем спірних торгів - третій особі права власності на квартиру) не складав, а тому переможець торгів - третя особа право власності на квартиру так і не отримав.

Проте, позивачка, з метою подальшого затягування розгляду іншої справи №755/4696/19 про визнання права власності на квартиру переможцем торгів - третьою особою і надалі зловживає процесуальним правом апеляційного оскарження, а тому подала беззмістовну апеляційну скаргу на рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 23 липня 2020 року у даній справі.

Беззмістовність апеляційної скарги полягає у відсутності правових підстав для скасування законного та обґрунтованого рішення місцевого суду, яке ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права, а суть апеляційної скарги зводиться до небажання позивачки у будь-який спосіб повертати відповідачу - АТ «Альфа-Банк» кредитні грошові кошти, а тим більше - шляхом примусової реалізації квартири з прилюдних торгів, для чого позивачка перелічує ті самі обставини, що були повно, всебічно та правильно з`ясовані/встановлені місцевим судом, який надав їм вірну юридичну оцінку.

Вимога про визнання недійсним протоколу проведення прилюдних торгів не може бути задоволена тому, що мета протоколу - зафіксувати вже минулу подію, а відтак визнавати недійсною вже минулу подію фізично неможливо хоча б з причини її завершення у минулому часі. Спірний протокол не призвів до переходу права власності на квартиру, тобто не потяг порушення прав власності позивача/апелянта на квартиру.

Позивач/апелянт є учасником пов`язаної справи № 755/4696/19 про визнання права власності добросовісного набувача - ОСОБА_2 на цю ж квартиру, де позивачка заперечує ті ж самі торги, той самий протокол, з тих саме мотивів та підстав згідно таких самих доводів.

На підставі викладеного у відзиві ОСОБА_2 просить суд апеляційної інстанції залишити апеляційну скаргу без задоволення. а рішення суду - без змін.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представника позивачки - адвоката Циби В.К. і представника АТ «Альфа-Банк» - адвоката Мартиненка В.В., вивчивши матеріали справи в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів доходить висновку, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення з таких підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що у провадженні приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Чижика А.П. перебувало виконавче провадження № 56485107 від 29.05.2018 відносно боржника ОСОБА_1 з примусового виконання виконавчого листа № 756/4844/17, виданого 28.11.2017 Оболонським районним судом м. Києва, про стягнення солідарно з ОСОБА_3 , ОСОБА_1 на користь ПАТ «Укрсоцбанк» заборгованість в сумі 35 341,32 доларів САШ та судовий збір 14 376,29 грн.

ОСОБА_1 неодноразово зверталася до приватного виконавця із заявами про зупинення виконавчих дій в межах вказаного виконавчого провадження. Також дії приватного виконавця оскаржувалися ОСОБА_1 в судовому порядку.

23 листопада 2018 року ухвалою Київського апеляційного суду відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_3 на заочне рішення Оболонського районного суду м. Києва від 14.09.2017 у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк» до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

У своїй відповіді від 11.12.2018 р. № 56485107 приватний виконавець виконавчого округу м. Києва Чижик А.П. повідомляє про неможливість застосування у даному виконавчому провадженні положень ст. 38 Закону України «Про виконавче провадження».

У листі ДП «СЕТАМ» від 09 січня 2019 року № 93/19744.12.18/13 зазначається, що надіслана представником ОСОБА_1 - Цибою К.В. копія ухвали Київського апеляційного суду від 23.11.2018 у справі № 756/4844/17 не є рішенням суду щодо зупинення реалізації арештованого майна в розумінні Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України.

За змістом протоколу № 376972 проведення електронних торгів, сформованого 20.12.2018 р. 11:00:24, торги щодо лота реєстраційний номер: 318783, яким є двокімнатна квартира АДРЕСА_2 , стартова ціна: 494 020,00 грн, не відбулися через відсутність допущених учасників торгів.

Як убачається із протоколу № 381689 проведення електронних торгів, сформованого 11.01.2019 р. 11:00:24, торги щодо лота реєстраційний номер: 323248, яким є двокімнатна квартира АДРЕСА_2 , стартова ціна: 581 200,00 грн, не відбулися через відсутність допущених учасників торгів.

Відповідно до протоколу № 386405 проведення електронних торгів, сформованого 04.02.2019 р. 22:01:31, торги щодо лота реєстраційний номер: 327307, яким є двокімнатна квартира АДРЕСА_2 , відбулися, переможець торгів: учасник 6, стартова ціна: 406 840,00 грн, ціна продажу: 500 000,00 грн; сума сплаченого гарантійного внеску: 20 342,00 грн; підстава визначення переможця: особлива ставка; розмір додаткової винагороди, яку необхідно перерахувати на рахунок Організатора торгів: 4 658,00 грн; сума, яку необхідно перерахувати на рахунок продавця: 475 000,00 грн; зазначені суми мають бути сплачені переможцем до 18.02.2019.

Відповідно до протоколу № 390120 проведення електронних торгів, сформованого 27.02.2019 р. 12:36:45, торги щодо лота реєстраційний номер: 327307, яким є двокімнатна квартира АДРЕСА_2 , відбулися, переможець торгів: учасник 16: ОСОБА_2 , ІПН: НОМЕР_1 , стартова ціна: 406 840,00 грн, ціна продажу: 488 208,00 грн; сума сплаченого гарантійного внеску: 20 342,00 грн; підстава визначення переможця: невнесення суми за придбане майно попередньо визначений переможцем; розмір додаткової винагороди, яку необхідно перерахувати на рахунок Організатора торгів: 4 068,40 грн, в т.ч. ПДВ 20%; сума, яку необхідно перерахувати на рахунок продавця: 463 797,60 грн; зазначені суми мають бути сплачені переможцем до 14.03.2019.

Відповідно до платіжного доручення № (№ 01 від 12.03.2019 р. платником перераховано 463 797,60 ОСОБА_5 , призначення платежу: кошти за придбання на СЕТАМ прот. № 390120 від 27.02.2019, лот № 327307, ЄДРВП № 56485107, переможець: ОСОБА_2 .

Відповідно до платіжного доручення № (№ 01 від 12.03.2019 р. платником перераховано 4 068,40 ДП «СЕТАМ», призначення платежу: додаткова винагорода організатора, в т.ч. ПДВ 20%, платник: ОСОБА_2 .

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 06.03.2019 р. заочне рішенні від 14.09.2017 у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк» до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості скасовано, призначено справу в порядку загального позовного провадження у підготовче засідання.

10.03.2019 р. представник позивача ОСОБА_1 - Циба В.К. звернувся до приватного виконавця Чижика А.П. із заявою про закінчення виконавчого провадження ВП № 56485107.

Постановою приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Чижика А.П. від 12.03.2019 закінчено виконавче провадження № 56485107 з примусового виконання виконавчого листа № 756/4844/17, виданого Оболонським районним судом м. Києва 28.11.2017, про стягнення солідарно з ОСОБА_3 , ОСОБА_1 на користь ПАТ «Укрсоцбанк» заборгованості в сумі 35 341,32 доларів США та судовий збір 14 376,29 грн, оскільки ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 06.03.2019 у справі № 756/4844/17 заочне рішення від 14.09.2017 за позовом ПАТ «Укрсоцбанк» про стягнення заборгованості - скасовано.

Вказана постанова про закінчення виконавчого провадження супровідним листом приватного виконавця від 12.03.2019 р. направлена для відома та виконання, в тому числі боржнику та ДП «СЕТАМ» - для зняття з торгів лот № 327307.

Після надходження на адресу відповідача постанови приватного виконавця від 12.03.2019 р. про закінчення виконавчого провадження № 56485107, відповідачем, ДП «СЕТАМ», було припинено електронні торги з реалізації лоту 327307 на стадії оформлення результатів електронних торгів.

Таким чином, за наслідками проведення електронних торгів за лотом 327307, в тому числі протоколи проведення електронних торгів ДП «СЕТАМ» від 04.02.2019 № 386405 та від 27.02.2019 № 390120, акт про проведені торги не складався. Також, нотаріусом на підставі акта про проведені електронні торги не видавалось свідоцтво про придбання нерухомого майна - двокімнатної квартири АДРЕСА_1 , яка належить боржнику ОСОБА_1 , з прилюдних торгів.

З огляду на викладене, суд першої інстанції дійшов висновку, що електронні торги, які є припиненими, не підлягають визнанню недійними, оскільки за результатами проведення оскаржуваних торгів акт про реалізацію майна не складався, а в розрізі даних спірних правовідносин правочин є укладеним лише з моменту підписання акту про проведення електронних торгів, який складається на підставі підписаного протоколу після сплати переможцем торгів суми за лот та додаткової винагороди за лот.

Щодо посилань позивачки на допущені приватним виконавцем Чижиком А.П. порушення в ході здійснення виконавчих дій у виконавчому провадженні №56485107, то суд першої інстанції виходив з того, що дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення електронних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними.

Повно та всебічно дослідивши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів погоджується з вказаними висновками суду першої інстанції виходячи з такого.

Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Вимоги до змісту рішенні суду викладені у статті 265 ЦПК України. Зокрема, ч. 4 вказаної статті встановлено, що у мотивувальній частині рішення зазначаються: 1) фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини; 2) докази, відхилені судом, та мотиви їх відхилення; 3) мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову, крім випадку, якщо аргумент очевидно не відноситься до предмета спору, є явно необґрунтованим або неприйнятним з огляду на законодавство чи усталену судову практику; 4) чи були і ким порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси, за захистом яких мало місце звернення до суду; 5) норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування; 6) норми права, на які посилалися сторони, які суд не застосував, та мотиви їх незастосування.

За нормою ст. 16 Цивільного кодексу України кожна сторона має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення та інші.

За ч. 2 ст. 11 Цивільного кодексу України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Загальний перелік способів захисту цивільних прав та інтересів (закріплених законом матеріально-правових заходів примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на порушника) визначений у статті 16 ЦК України, згідно з пунктом 2 частини другої якої одним із таких способів є визнання правочину недійсним.

За змістом ч.2 ст.16, ч.1 ст.215 Цивільного кодексу України одним із способів захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням вимог, установлених чч.1-3, 5, 6 ст.203 цього кодексу, зокрема, у зв`язку з невідповідністю змісту правочину Цивільного кодексу України та іншим актам цивільного законодавства.

Відповідно до ст. 202 Цивільного кодексу України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Ураховуючи те, що відчуження майна з прилюдних торгів відноситься до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватись недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, які встановлені частинами першою - третьою та шостою статті 203 ЦК України (частина перша статті 215 цього Кодексу).

За змістом ч. 1 ст. 215 ЦК України підставами недійсності укладеного за результатами прилюдних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто безпосередньо за результатами електронних торгів, тому підставами для визнання електронних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, визначених саме Порядком.

Згідно із висновком, викладеним у постанові Верховного суду від 24.01.2018 р. у справі № 910/8052/17, ст. 650 ЦК України закріплює такий спосіб реалізації майна, як укладення договорів на біржах, аукціонах (торгах), конкурсах, та відсилає до інших нормативних актів, якими повинні встановлюватись особливості укладення цих договорів. До цього зводиться і норма ч. 4 ст. 656 ЦК України, згідно з якою до таких договорів застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

Примусова реалізація майна як стадія виконавчого провадження є сукупністю правовідносин, урегульованих Законом України «Про виконавче провадження», Цивільним кодексом України та іншими нормативно-правовими актами, що в процесі примусового виконання виникають і реалізуються між органами й посадовими особами, які здійснюють примусову реалізацію судових рішень, та особами, які беруть участь у виконавчому провадженні чи залучаються до проведення виконавчих дій відповідно до Закону.

Порядок і особливості продажу арештованого майна на електронних торгах визначений Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України № 2831/5 від 29.09.2016.

Згідно з п. 4 розділу Х Порядку після повного розрахунку переможця за придбане майно (у тому числі сплати винагороди організатору) на підставі протоколу про проведення електронних торгів та платіжного документа, що підтверджує сплату додаткової винагороди організатору (у випадку, якщо майно реалізувалося за ціною, вищою стартової), виконавець протягом п`яти робочих днів складає акт про проведені електронні торги. Державний виконавець додатково затверджує акт про проведені електронні торги у начальника відділу, якому він безпосередньо підпорядкований.

Підписаний та скріплений печаткою приватного виконавця або затверджений начальником відділу державної виконавчої служби акт виконавець видає або надсилає переможцеві електронних торгів не пізніше наступного робочого дня з дня його затвердження.

Акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, у випадках, передбачених законодавством (п. 8 розділу Х Порядку).

Таким чином, правочин придбання майна на електронних торгах є укладеним лише з моменту підписання акту про проведення електронних торгів, який складається на підставі підписаного протоколу після сплати переможцем торгів суми за лот та додаткової винагороди за лот.

У випадку придбання нерухомого майна документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, є свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, яке видається нотаріусом на підставі акта про проведені електронні торги.

Таким чином, виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на торгах, яка полягає в продажі майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, саме складання за результатами їх проведення акта проведення торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на торгах, тобто є правочином.

Електронні торги арештованим майном є процесом, який складається з декількох стадій, таких як: передача майна на реалізацію, підготовка до проведення електронних торгів, реєстрація учасників електронних торгів, проведення електронних торгів, оформлення результатів електронних торгів.

За нормою п. 5 розділу ХІ Порядку у разі надходження від виконавця постанови про закінчення виконавчого провадження, постанови, в якій зазначено про зняття арешту з майна, або постанови про повернення виконавчого документа стягувачу Організатор зобов`язаний негайно припинити електронні торги (торги за фіксованою ціною) та зняти майно з реалізації.

ОСОБА_1 пред`явила в суді названий позов в той період, коли відбувалась продаж на прилюдних торгах належної їй на праві власності квартири. Тобто її позов був пред`явлений на захист її права власності.

Разом із тим, на час ухвалення судом рішення, реалізація належної позивачці квартири не відбулась, оскільки прилюдні торги були припинені. Тобто позивачка залишилась власницею належної їй квартири. Таким чином, на час ухвалення судом рішення перехід права власності на квартиру до нового власника не відбулось, отже право позивачки не було порушене отже і не підлягало судовому захисту.

За таких обставин, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про те, що оскільки прилюдні торги не відбулись, вони не можуть визнаватись не дійсними і обґрунтовано відмовив у задоволенні позову.

Також суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення електронних торгів, мають самостійний спосіб оскарження і не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними.

Відповідно до положень ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Відповідно до ст. 374 ЦПК України, суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Згідно зі ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи наведене та доводи апеляційної скарги, колегія суддів доходить висновку про відсутність обґрунтованих правових підстав для скасування оскаржуваного рішення, яке постановлено з дотриманням норм процесуального права, з підстав, що зазначені в апеляційній скарзі, таким чином апеляційну скаргу ОСОБА_1 слід залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Керуючись ст.ст. 367, 369, 374, 375 ЦПК України, колегія суддів

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 23 липня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «СЕТАМ», Приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Чижик Андрія Павловича, Публічного акціонерного товариства «УКРСОЦБАНК» правонаступником якого є Акціонерне товариство «Альфа-Банк», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_2 , про визнання електронних торгів недійсними та скасування протоколу проведення електронних торгів залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня її проголошення в порядку та з підстав, що визначені ст. 389 ЦПК України.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 24 листопада 2020 року.

Суддя-доповідач

Судді: