Справа № 304/731/20 Провадження № 2/304/292/2020
У Х В А Л А

12 листопада 2020 рокум. Перечин

Перечинський районний суд Закарпатської області в складі:

головуючого - судді - Ганька І. І.,

з участю секретаря судового засідання Соханич Л.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом представника ОСОБА_1 адвоката Кульчицького Олександра Сергійовича до Товариства з додатковою відповідальністю «Експрес Страхування» про стягнення страхового відшкодування однією виплатою,

В С Т А Н О В И В:

представник ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до відповідача про стягнення на користь позивача страхового відшкодування у сумі 97 516,80 грн однією виплатою, який мотивує тим, що 01 жовтня 2017 року по вулиці Свободи в селі Рожки Броварського району Київської області відбулася ДТП, внаслідок якого пішохід ОСОБА_2 загинув від отриманих тілесних ушкоджень. 20 березня 2019 року ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_3 звернулася до відповідача із заявою про виплату страхового відшкодування, в тому числі виплати відшкодування на утримання малолітньої особи ОСОБА_4 у сумі 97 516,80 грн. У той же час відповідач, прийнявши рішення про виплату страхового відшкодування, не виплатив таке у повному обсязі, зазначивши, що подальша виплата буде проводитися щомісячними платежами з 25 жовтня 2020 року в сумі 552,60 грн. Представник позивача вважає відмову відповідача виплачувати страхове відшкодування необґрунтованою, безпідставною та такою, що грубо порушує права позивача на відшкодування шкоди, передбаченої чинним законодавством. Зазначає, що відповідач незаконно затягує виплату страхового відшкодування і станом на 17 червня 2020 року не здійснив доплати відшкодування витрат на утримання. На підставі наведеного просить задовольнити позовні вимоги.

У судове засідання позивач не з`явилася, однак її представник попередньо направив до суду заяву про відмову від позову, оскільки відповідачем 22 жовтня 2020 року було перераховано на реквізити позивача страхове відшкодування однією виплатою у сумі 96 964,20 грн, на підтвердження чого додав фотокопію платіжного доручення.

Представник відповідача у судове засідання також не з`явився, подавши попередньо клопотання про закриття провадження у справі, в якому так само зазначив про те, що на підставі заяви ОСОБА_1 від 17 серпня 2020 року ТДВ «Експрес Страхування», діючи у відповідності до п. 6 ст. 3 ЦК України, 22 жовтня 2020 року сплатило на її особистий рахунок залишок страхового відшкодування (115 200 грн мінус виплата 03 квітня 2018 року 552,60 грн виплата 03 травня 2018 року 17 683,20 грн) у розмірі 96 964,20 грн. Через наведені обставини просив провадження у справі закрити у зв`язку із відсутністю предмета спору.

Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши подані сторонами клопотання та матеріали справи, суд прийшов до такого висновку.

Пунктом 1 ч. 2 ст. 49 ЦПК України передбачено, що позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.

Відповідно до ч. 1 ст. 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. Відповідно до ч. 3 ст. 206 ЦПК України у разі відмови позивача від позову суд постановляє ухвалу про закриття провадження у справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно положень ч. 3 вказаної норми учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 255 ЦПК України провадження по справі підлягає закриттю, оскільки позивач відмовився від позову, і відмова прийнята судом.

Враховуючи вищевикладене, а також те, що підстав для неприйняття заяви про закриття провадження по справі судом не встановлено, зважаючи на те, що відмова від позову є правом сторони, передбаченим цивільним законодавства, яким позивач наділений розпоряджатися на власний розсуд, суд приходить до висновку, що провадження у справі за позовом представника ОСОБА_1 адвоката Кульчицького Олександра Сергійовича до Товариства з додатковою відповідальністю «Експрес Страхування» про стягнення страхового відшкодування однією виплатою підлягає закриттю у зв`язку з відмовою позивача від позову.

Відповідно до ч. 2 ст. 256 ЦПК України у разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається. Наявність ухвали про закриття провадження у зв`язку з прийняттям відмови позивача від позову не позбавляє відповідача в цій справі права на звернення до суду за вирішенням цього спору.

Щодо клопотання представника відповідача про закриття провадження у справі, то суд констатує таке.

Згідно із ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норм права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладених в постановах Верховного Суду.

Так, у постанові від 13.05.2020 у справі № 686/20582/19-ц Верховний Суд зауважив, що поняття «юридичного спору» має тлумачитися широко, виходячи з підходу Європейського суду з прав людини до тлумачення поняття «спір про право» (пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод). Зокрема, Європейський суд з прав людини зазначає, що відповідно до духу Конвенції поняття «спору про право» має розглядатися не суто технічно, йому слід надавати сутнісного, а не формального значення. Відсутність предмета спору унеможливлює вирішення справи по суті незалежно від обґрунтованості позову, а відповідно і здійснення ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів осіб. Прикладами відсутності предмета спору можуть бути дії сторін, чи настання обставин, якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань або самими сторонами врегульовано спірні питання. Але відповідно до пункту 2 частини першої статті 255 ЦПК України суд може закрити провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмета спору, якщо встановить, що предмет спору був відсутній на час пред`явлення позову. Суд роз`яснив, що логічно-граматичне тлумачення словосполучення «відсутність предмета спору» в контексті наведеної правової норми дає підстави для висновку про те, що предмет спору має бути відсутній, тобто не існувати на час пред`явлення позову. Якщо предмет спору мав місце, але припинив своє існування (зник) після відкриття провадження у справі внаслідок тих чи інших обставин, зокрема у зв`язку з добровільним врегулюванням спору сторонами, виконанням відповідачем заявлених до нього вимог, фізичним знищенням предмета спору тощо, то провадження у справі не може бути закрите з наведеної правової підстави, оскільки вона полягає саме у відсутності предмета спору, а не у припиненні його існування (зникненні).

Також Верховний Суд зауважив, що якщо предмет спору став відсутній після відкриття провадження у справі, то залежно від обставин, що призвели до зникнення такого предмета, та стадії цивільного процесу, на якій він припинив своє існування, сторони мають цілий ряд передбачених законом процесуальних можливостей припинити подальший розгляд справи, зокрема шляхом залишення позову без розгляду, відмови від позову або від поданих апеляційних чи касаційних скарг, визнання позову відповідачем, укладення мирової угоди тощо.

З матеріалів справи вбачається, що представник позивача звернувся до суду з вказаним позовом 24 червня 2020 року та провадження у справі відкрито до здійснення ОСОБА_1 виплати страхового відшкодування, а відтак провадження у справі не може бути закрите з наведеної правової підстави, оскільки вона полягає саме у відсутності предмета спору, а не у припиненні його існування (зникненні).

Також суд зазначає, що правом розпоряджатися предметом будь якого спору наділений виключно позивач.

На підставі наведеного клопотання відповідача задоволено бути не може.

Керуючись п. 4 ч. 1 ст. 255, ч. 2 ст. 255, ст. 7, 10, 13, 18, 258-261, 263 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

прийняти відмову від позову представника ОСОБА_1 адвоката Кульчицького Олександра Сергійовича до Товариства з додатковою відповідальністю «Експрес Страхування» про стягнення страхового відшкодування однією виплатою, а провадження у справі закрити.

Роз`яснити, що у разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня проголошення ухвали. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених ЦПК України), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Відповідно до п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Головуючий: Ганько І. І.