Справа № 149/2872/17
УХВАЛА

"29" жовтня 2020 р. м.Житомир

Корольовський районний суд міста Житомира у складі:

головуючого судді Маслак В.П.,

при секретарі Рабчинській Я.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна, -

В С Т А Н О В И В :

У провадженні суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна.

В судове засідання 29.10.2020р. сторони та їх представники не з`явились, про причини неявки суд не повідомили, хоча про час, дату та місце розгляду справи повідомлялись належним чином.

Як свідчать матеріали справи ухвалою суду від 02.10.2019р. розгляд справи призначено на 22.01.2020р., на яке позивач не з`явилась, про причини неявки суд не повідомила, в зв`язку з чим розгляд справи було відкладено на 06.04.2020р.

Однак, в судові засіданні, призначені 06.04.2020р., 27.08.2020р., 29.10.2020р. позивач повторно не з`явилася, належним чином повідомлена про день, час і місце розгляду справи (а.с.171, 179), доказів про поважність причин неявки суду не надала.

Відповідно до ч.3 ст.131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Пунктом 2 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 р. № 11 «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення» вказано на те, що строки, встановлені ЦПК України, є обов`язковими для судів та учасників судових процесів.

Пунктом 3 вказаної вище постанови Пленуму ВССУ судам дано роз`яснення на те, що, з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, критеріями розумних строків у цивільних справах є, в т.ч. і правова та фактична складність справи; поведінка заявника, характер процесу та його значення для заявника.

Так, відповідно до п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо: належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Підстав для розгляду справи у відсутність позивача суд не вбачає, оскільки позивач не надала суду заяви про розгляд справи за її відсутності, а можливість розгляду справи у звязку із її неявкою слід розуміти за п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, саме у взаємозв`язку із існуванням такої заяви.

З урахуванням наведеного, суд приходить до висновку про можливість залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача, повідомленої про дату і час розгляду справи належним чином.

У відповідності до вимог ч.2 ст.257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутись до суду повторно.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 257, 258-261, 353 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна - залишити без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя В. П. Маслак