24.06.2020 Справа № 489/4816/19
2/469/316/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
24 червня 2020 року смт.Березанка
Березанський районний суд Миколаївської області у складі:
головуючого судді Гапоненко Н.О.,
за участю секретаря судового засідання Рогозевич С.О.,
розглянувши без виклику учасників справи матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Виробничого кооперативу "Кемпінг "Сонячний", ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , приватного нотаріуса Миколаївського міського нотаріального округу Душейко Олесі Михайлівни та державного реєстратора Миколаївської районної державної адміністрації Мостецького Дмитра Олександровича про визнання правочинів недійсними та поділ спільного майна подружжя,
в с т а н о в и в:
04 вересня 2019 року ОСОБА_1 звернувся до Ленінського районного суду м.Миколаєва з позовом до Виробничого кооперативу "Кемпінг "Сонячний", ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , яка ІНФОРМАЦІЯ_1 змінила прізвище та ім"я на ОСОБА_5 , Приватного нотаріуса Миколаївського міського нотаріального округу Душейко О.М. та Державного реєстратора Миколаївської районної державної адміністрації Мостецького Д.О. про визнання правочинів недійсними та поділ спільного майна подружжя.
Позовна заява обґрунтована тим, що позивач з 28 липня 2000 року перебував у зареєстрованому шлюбі із ОСОБА_2 , який рішенням Заводського районного суду м.Миколаєва від 23 вересня 2015 року розірвано. Під час перебування у шлюбі із позивачем ОСОБА_2 стала членом Виробничого кооперативу "КЕМПІНГ "СОНЯЧНИЙ" (далі - кооператив), за спільні сімейні кошти нею у повному обсязі був сплачений пайовий внесок у розмірі 105894,00 гривень та набуто прав на частку у майні кооперативу, визначену в установчих документах в межах її персоніфікованого паю, що дорівнює 13,32 %; частка ОСОБА_2 у пайовому фонді кооперативу є спільною сумісною власністю колишнього подружжя. За рахунок внеску ОСОБА_2 були побудовані будинку АДРЕСА_1 .
У серпні 2019 року позивач довідався, що ОСОБА_2 штучно перевела свій пай та вивела ліквідну нерухомість із кооперативу на користь пов"язаної особи - доньки ОСОБА_4 , з метою уникнення поділу вказаного майна з позивачем.
Правочини ОСОБА_2 щодо виходу із кооперативу та передачі доньці частки у пайовому фонді у розмірі 105894,00 грн. не були спрямовані на реальне настання обумовлених ними правових наслідків, а свідчать про умисел ОСОБА_2 та ОСОБА_3 приховати справжні наміри, а саме уникнути майнового спору за участю позивача як одного із співвласників спірного майна щодо поділу спільно набутого під час перебування у шлюбі майна.
Посилаючись на викладене, позивач просив:
1. Визнати недійсним та скасувати рішення загальних зборів членів виробничого кооперативу "КЕМПІНГ "СОНЯЧНИЙ" від 16 червня 2019 року, оформлене пунктом 4 порядку денного протоколу загальних зборів, щодо введення до складу членів виробничого кооперативу ОСОБА_4 ; виведення зі складу членів виробничого ОСОБА_2 ; передачі ОСОБА_4 частки у пайовому фонді виробничого кооперативу "КЕМПІНГ "СОНЯЧНИЙ", яка належить ОСОБА_2 у сумі 105894,00 грн., що складає 13,32% пайового фонду;
8.Визнати спільною сумісною власністю ОСОБА_2 та ОСОБА_1 частку у пайовому фонді виробничого кооперативу "КЕМПІНГ "СОНЯЧНИЙ", яка належить Зотовій у сумі 105894,00 грн., що складає 13,32% пайового фонду.
23 жовтня 2019 року відповідно до ухвали Ленінського районного суду м.Миколаєва від 10 вересня 2019 року справа надійшла до Березанського районного суду Миколаївської області для розгляду за місцезнаходженням нерухомого майна за правилами виключної підсудності.
Ухвалою судді Березанського районного суду Миколаївської області від 09 грудня 2019 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі.
02 грудня 2019 року представник відповідача ОСОБА_4 адвокат Герцун В.С. звернувся до суду із клопотанням про зустрічне забезпечення позову, у якому просив при задоволенні заяви ОСОБА_1 (повністю або частково) про забезпечення позову застосувати зустрічне забезпечення позову шляхом зобов"язання позивача ОСОБА_1 внести на депозитний рахунок Березанського районного суду гроші в сумі 105894 грн., посилаючись на те, що застосування заходів забезпечення позову у вигляді заборони відчуження (арешту) порушуватиме законні права ОСОБА_4 , оскільки вона буде позбавлена можливості реалізовувати правомочності власника, зокрема здійснити продаж нерухомого майна; майновий стан позивача, який є внесеним до Єдиного реєстру боржників, а його майно арештоване, зробить неможливим виконання рішення суду про відмову в позові та стягнення збитків на користь відповідача.
Ухвалою Березанського районного суду Миколаївської області від 09 грудня 2019 року у справі № 469/1026/19 (провадження 2-з/469/3/19), залишеною без змін постановою Миколаївського апеляційного суду від 05 лютого 2020 року, задоволено заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову, накладено арешт, у тому числі із забороною укладати договори, вчиняти інші правочини щодо відчуження нерухомого майна, власником якого є ОСОБА_4 " ОСОБА_6 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса проживання: АДРЕСА_6 , а саме на:
- двоповерховий кам`яний котедж загальною площею 97,4 кв.м. та земельну ділянку, що розташовані за адресою: АДРЕСА_4 ;
-двоповерховий кам`яний котедж загальною площею 416,4 кв.м. з прилеглими будівлями та спорудами та земельну ділянку, що розташовані за адресою: АДРЕСА_5 .
У порядку зустрічного забезпечення зобов`язано ОСОБА_1 протягом десяти днів з дня постановлення цієї ухвали внести на депозитний рахунок Березанського районного суду Миколаївської області 105894 (сто п"ять тисяч вісімсот дев"яносто чотири) гривні 00 копійок.
14 лютого 2020 року представник позивача ОСОБА_1 адвокат Мотельчук Ю.І. подала до Березанського районного суду Миколаївської області клопотання про заміну зустрічного забезпечення, у якому просила застосувати зустрічне забезпечення позову шляхом встановлення поруки (гарантії) ОСОБА_7 (РНОКПП НОМЕР_2 ) на суму у розмірі 105894 грн. для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов"язаних із забезпеченням позову, посилаючись на об"єктивну неможливість внесення коштів на депозитний рахунок суду у зв"язку з тим, що на все майно позивача ОСОБА_1 накладено арешт, наявні декілька виконавчих проваджень, у яких позивач є боржником, та відомості про позивача внесено до реєстру боржників.
Представник позивача зазначала, що ОСОБА_7 є фізичною особою-підприємцем, згідно з податковою декларацією платника єдиного податку - фізичної особи-підприємця, отримав у 2019 році прибуток у розмірі 1241306,74 грн., у реєстрі боржників не значиться, за даними Державної фіскальної служби України станом на 13 лютого 2020 року податкового боргу не має, та нотаріально засвідченою заявою від 12 лютого 2020 року поручається і гарантує забезпечити відшкодування збитків відповідача у розмірі 105894 грн., які можуть бути спричинені забезпеченням позову відповідно до ухвали Березанського районного суду Миколаївської області від 09 грудня 2020 року.
Ухвалою Березанського районного суду Миколаївської області від 25 березня 2020 року у задоволенні клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Мотельчук Ю.І. про заміну зустрічного забезпечення відмовлено, заяву відповідача ОСОБА_4 про скасування заходів забезпечення позову задоволено на підставі ч.10 ст.154 ЦПК України, оскільки позивачем у встановлений строк не надано зустрічне забезпечення.
Скасовано ухвалу Березанського районного суду Миколаївської області від 09 грудня 2019 року у справі № 469/1026/19 (провадження 2-з/469/3/19) про забезпечення вказаного позову та зустрічне забезпечення позову.
Постановою Миколаївського апеляційного суду від 12 травня 2020 року ухвалу Березанського районного суду Миколаївської області від 25 березня 2020 року залишено без змін.
05 червня 2020 року представник позивача адвокат Мотельчук Ю.І. надала до суду заяву про забезпечення позову, у якій просила накласти арешт, у тому числі із забороною укладати договори, вчиняти інші правочини щодо відчуження нерухомого майна, а саме:
Також просила застосувати зустрічне забезпечення шляхом встановлення поруки (гарантії) ОСОБА_7 (РНОКПП НОМЕР_2 ) на суму 105894 грн. для усунення потенційних збитків та ризиків відповідача, пов"язаних із забезпеченням позову, та зобов"язати ОСОБА_7 внести вказану суму зустрічного забезпечення на депозитний рахунок суду.
У зв"язку з перебуванням головуючого у справі судді на навчанні та у щорічній відпустці заява про забезпечення позову розглянута протягом двох днів після закінчення зазначених обставин, та відповідно до ч.1 ст.153 ЦПК України заяву про забезпечення позову розглянуто судом без повідомлення учасників справи.
У обгрунтування заявлених вимог представник позивача посилалась на те, що спірна частка у пайовому фонду Виробничого кооперативу "Кемпінг "Сонячний" є спільною сумісною власністю позивача та відповідача 2, а перехід частки від відповідача 2 до відповідача 3 не був спрямований на реальне настання правових наслідків та був вчинений з метою приховати справжні наміри щодо уникнення майнового спору щодо поділу спільно набутого під час перебування у шлюбі майна; у зв"язку з реєстрацією права власності на нерухоме майно за відповідачем 3, яке є фактично виведеною часткою із пайового фонду кооперативу, існує об"єктивна можливість відчуження нерухомого майна під час розгляду справи, що унеможливить у подальшому поділ майна.
Оскільки у позивача наявні невиконані грошові зобов"язання перед третіми особами та існують відкриті виконавчі провадження, він об"єктивно позбавлений можливості внесення на депозитний рахунок суду раніше визначену суму зустрічного забезпечення, так як є обгрунтовані ризики, що такі кошти можуть набути статус арештованих, що унеможливить усунення потенційних збитків відповідача.
Згідно зі ст.149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.
Позов забезпечується, зокрема, накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії. Суд може застосувати кілька видів забезпечення позову. Заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами (ст.150 ЦПК України).
Як роз`яснено в пункті 4 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» № 9 від 2 грудня 2006 р., розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.
Згідно з частинами 1-5 статті 154 ЦПК України, суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення). Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.
Суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.
Зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом:
1) надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів;
2) вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов`язаних із забезпеченням позову.
Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.
Згідно з частинами 8-10 статті 154 ЦПК України, строк надання зустрічного забезпечення визначається судом та не може перевищувати десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову або ухвали про зустрічне забезпечення, якщо інше не випливає зі змісту заходів зустрічного забезпечення. Особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову із застосуванням зустрічного забезпечення, протягом визначеного судом строку має надати суду документи, що підтверджують надання зустрічного забезпечення. Якщо особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову, не виконує вимоги суду щодо зустрічного забезпечення у визначений судом строк, суд скасовує ухвалу про забезпечення позову та про зустрічне забезпечення.
З матеріалів заяви про забезпечення позову та позовної заяви вбачається, що між сторонами дійсно виник спір щодо права на майно, набуте під час шлюбу позивача ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ; наявні підстави вважати, що майно, на яке позивач просить накласти арешт, є предметом спору, та що існують ризики його відчуження, що не заперечується і представником відповідачів 2, 3. адвокатом Герцуном В.С. у заяві про застосування заходів зустрічного забезпечення.
За таких обставин суд вважає, що існує ймовірність відчуження нерухомого майна, вказаного у заяві про забезпечення позову, що може ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду в разі задоволення позову, а тому посилання позивача на необхідність забезпечення позову є обгрунтованими, а зазначені ним види забезпечення позову є співмірними із заявленими позовними вимогами.
Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_7 своєю заявою від 12 лютого 2020 року, справжність підпису у якій посвідчено приватним нотаріусом Миколаївського міського нотаріального округу Димовим О.С. за реєстровим № 404 (пров.2-з/469/3/19, т.1, а.с.83), поручається та гарантує забезпечити відшкодування збитків відповідача у розмірі 105894 грн., які можуть бути спричинені забезпеченням вказаного позову, та зобов"язується у десятиденний строк з дня постановлення відповідної ухвали надати суду документи, що підтверджують надання зустрічного забезпечення.
Фінансова спроможність ОСОБА_7 підтверджена даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань з відомостями про взяття на податковий облік та види діяльності, податковою декларацією ОСОБА_7 за 2019 рік, відповідно до якої його річний дохід більш як у десять разів перевищує суму запропонованого зустрічного забезпечення, інформацією з Єдиного реєстру боржників про відсутність даних про ОСОБА_7 , відомостями про відсутність податкового боргу (пров.2-з/469/3/19, т.1, а.с.77-82).
Надані представником відповідачів 2, 3 витяги за результатами пошуку виконавчих проваджень, відомостей про існування заборон на відчуження майна позивача, внесення позивача до Єдиного реєстру боржників свідчать про те, що майно позивача має розмір, недостатній для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.
З метою забезпечення відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, внаслідок позбавлення можливості реалізовувати правомочності власника, суд вважає необхідними застосувати в цій справі зустрічне забезпечення позову, зазначене представником позивача.
З урахуванням того, що заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову, суд вважає необхідним визначити суму зустрічного забезпечення позову у розмірі 105894,00 грн., що є вартістю нерухомості, зазначеної у позові.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 149-154, 258-261 ЦПК України , суд -
п о с т а н о в и в:
Заяву представника позивача адвоката Мотельчук Ю.І. про забезпечення позову задовольнити.
Накласти арешт, у тому числі із забороною укладати договори, вчиняти інші правочини щодо відчуження нерухомого майна, власником якого є ОСОБА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса проживання: АДРЕСА_7 , а саме на:
У порядку зустрічного забезпечення зобов`язати ОСОБА_7 (РНОКПП НОМЕР_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце проживання АДРЕСА_8 ) протягом десяти днів з дня постановлення цієї ухвали внести на депозитний рахунок Березанського районного суду Миколаївської області 105894 (сто п"ять тисяч вісімсот дев"яносто чотири) гривні 00 копійок.
Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання ним ухвали суду щодо зустрічного забезпечення позову у встановлений строк заходи забезпечення позову будуть скасовані.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та підлягає негайному виконанню незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження.

Примірник ухвали про забезпечення позову залежно від виду вжитих заходів одночасно з направленням заявнику направляється судом для негайного виконання всім особам, яких стосуються заходи забезпечення позову і яких суд може ідентифікувати, а також відповідним державним та іншим органам для вжиття відповідних заходів..

Ухвалу про забезпечення позову може бути оскаржено до Миколаївського апеляційного суду протягом п"ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п"ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Відповідно до пункту 3 розділу ХІІ "Прикінцеві положення" ЦПК України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

Суддя: