Ухвала

03 листопада 2020 року

м. Київ

справа № 390/167/18

провадження № 61-19063св19

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Петрова Є. В. (суддя-доповідач), Калараша А. А., Штелик С. П.,

учасники справи:

ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 ,

відповідач - ОСОБА_13 ,

третя особа - приватний нотаріус Кіровоградського районного нотаріального округу Томаз Вікторія Ігорівна,

розглянув клопотання ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про забезпечення трансляції судового засідання технічними засобами Верховного Суду в мережі Інтернет, у справі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та ОСОБА_12 до ОСОБА_13 , третя особа: приватний нотаріус Кіровоградського районного нотаріального округу Томаз Вікторія Ігорівна, про встановлення правочину недійсним та застосування наслідків недійсності нікчемного правочину, за касаційною скаргою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на рішення Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 13 вересня 2018 року,

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2018 року ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та ОСОБА_12 звернулися до суду із позовом до ОСОБА_13 , третя особа: приватний нотаріус Кіровоградського районного нотаріального округу Томаз В. І. (далі - приватний нотаріус Томаз В. І.), про встановлення правочину недійсним та застосування наслідків недійсності нікчемного правочину.

Рішенням Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 13 вересня 2018 року, залишеним без змін постановою Кропивницького апеляційного суду від 17 вересня 2019 року, в задоволенні позову ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та ОСОБА_12 до ОСОБА_13 , третя особа: приватний нотаріус Томаз В. І., про встановлення правочину недійсним та застосування наслідків недійсності нікчемного правочину відмовлено.

У жовтні 2019 року до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 , ОСОБА_2 в якій вони просять, з урахуванням уточненої позовної заяви, скасувати рішення Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 13 вересня 2018 року та постанову Кропивницького апеляційного суду від 17 вересня 2019 року та ухвалити нове рішення, яким задовільнити їх позовні вимоги, посилаючись на неправильне застосуванням судами норм матеріального права та порушенням норм процесуального права, неповним встановленням обставин справи.

Крім того, заявники в касаційній скарзі подано клопотання про забезпечення трансляції судових засідань у зазначеній справі в мережі Інтернет, посилаючись на те, що рішення у справі № 390/167/18 стосується прав та інтересів не тільки позивачів, а також об`єкта права власності Українського народу.

Ухвалою Верховного суду від 11 січня 2020 року відкрито касаційне провадження у справі та витребувано справу з Кіровоградського районного суду Кіровоградської області.

Матеріали цивільної справи надійшли до Верховного Суду у січні 2020 року.

Колегія суддів Верховного Суду вивчивши заявлене клопотання, дійшла висновку, що воно задоволенню не підлягає з таких підстав.

Відповідно до частини першої статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими. Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції (частина друга).

Згідно з частиною першою статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Відповідно до частини п`ятої статті 7 ЦПК України трансляція судового засідання здійснюється з дозволу суду. Якщо всі учасники справи беруть участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, здійснюється транслювання перебігу судового засідання в мережі Інтернет в обов`язковому порядку.

Аналогічні положення містяться у частині четвертій статті 11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів».

Враховуючи те, що справа розглядатиметься Верховним Судом у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними в ній матеріалами, клопотання ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про трансляцію судових засідань у Верховному Суді в мережі Інтернет на YouTube каналі «Судова влада України» і на порталі «Судова влада України» задоволенню не підлягає.

Керуючись статтею 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про забезпечення трансляції судового засідання технічними засобами Верховного Суду в мережі інтернет, у справі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та ОСОБА_12 до ОСОБА_13 , третя особа: приватний нотаріус Кіровоградського районного нотаріального округу Томаз Вікторія Ігорівна, про встановлення правочину недійсним та застосування наслідків недійсності нікчемного правочину, за касаційною скаргою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на рішення Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 13 вересня 2018 року,- відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Судді: Є. В. Петров

А. А. Калараш

С. П. Штелик