ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/2528/20
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"29" жовтня 2020 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Сирбул О.Ф.,

за участю секретаря: Лаптєвої Ю.М.

відповідача ОСОБА_1

представника відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні власністю та вселення, -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_3 у жовтні 2018 року звернулась до суду із вказаним позовом до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні власністю та вселення.

Позов позивачем обгрунтовано тим, що згідно договору дарування квартири від 06.04.2015 року ОСОБА_5 подарувала ОСОБА_6 та ОСОБА_3 квартиру АДРЕСА_1 , у рівних долях.

ОСОБА_3 будучи з ОСОБА_6 співвласниками вказаної квартири разом несли витрати по сплаті комунальних послуг.

Згодом до вхідних дверей в спірну квартиру були змінені замки, заміну яких зробила ОСОБА_1 , зі слів якої позивач дізналась, що відповідач має у власності 1/2 частку квартири АДРЕСА_1 , на підставі договору довічного утримання.

Не зважаючи на загальноприйняті правила проживання в квартирі, ОСОБА_1 безпідставно чинить перешкоди у користуванні квартирою позивачу, а саме: не надає позивачу ключів від вхідних дверей до спірної квартири, через що позивач не має можливості користуватись квартирою та своїми особистими речами, що в ній залишились.

Ухвалою суду від 19.11.2018 року відкрито провадження у справі, призначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 02.04.2019 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до розгляду в судовому засіданні.

У судове засідання представник позивача не з`явився, подав до суду клопотання про відкладення розгляду справи, у зв`язку із його хворобою, доказів зазначеного до клопотання не надано.

Ухвалою суду, яка занесена до протоколу судового засідання від 29.10.2020 року вказане клопотання представника залишено без задоволення та визнано неявку позивача та її представника без поважних причин.

Відповідач та її представник у судовому засіданні заперечували проти задоволення позову, посилаючись на обставини викладені у відзиві, а саме на те, що відповідач ніколи не чинила перешкод позивачу у користуванні нею спірною квартирою.

Свідок ОСОБА_7 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , знайома відповідача), показала суду, що знайома з відповідачем більше 15 років, з 2005 року працює з відповідачем. Також, свідок показала, що знає, що відповідач 7 років допомогала ОСОБА_6 . Крім того, свідок лише двічі бачила позивача, яка є племінницею ОСОБА_6 . Свідок зазначила, що відповідач не чинить позивачу перешкод у користуванні спірною квартирою, замків до вхідних дверей квартири не змінювала.

Свідок ОСОБА_8 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , консьєрж) показала суду, що відповідач тричі на день у продовж семи років доглядала ОСОБА_6 , свідок зазначила, що відповідач гарна жінка, нікого не ображає, замків до вхідних дверей квартири не змінювала. Також, свідок показала суду, що бачила позивача лише два рази, свідок не бачила, щоб хтось намагався вселитись у спірну квартиру.

За слухавши відповідача та її представника, допитавши свідків, розглянувши матеріали справи, дослідивши та оцінивши письмові докази у справі у їх сукупності, суд приходить до наступних висновків.

Судом встановлено, що згідно договору дарування квартири від 06.04.2015 року ОСОБА_5 подарувала ОСОБА_6 та ОСОБА_3 квартиру АДРЕСА_1 , у рівних долях.

Згідно Втягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, серії ЕЕА 814938 від 06.04.2015 року, ОСОБА_3 є власником 1/2 частки квартири АДРЕСА_1 .

Також, відповідно до Втягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, серії ЕЕА 814965 від 08.09.2015 року, ОСОБА_1 є власником 1/2 частки квартири АДРЕСА_1 .

Статтею 1 ЖК України задекларовано, що громадяни України мають право на житло.

Згідно зі ст. 9 ч. 4 ЖК України, ніхто не може бути виселений із займаного жилого приміщення або обмежений у праві користування жилим приміщенням інакше як з підстав і в порядку, передбачених законом.

Відповідно до ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійснені своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватись моральних засад суспільства.

Позивач в заяві зазначає, що відповідач чинить їй перешкоди у користуванні спірною квартрирою, оскільки відповідачем змінено замки на вхідних дверях, передати ключі від квартири вона відмовляється.

З матеріалів справи вбачається та встановлено судом, що згідно договру дарування квартири від 06.04.2018 року позивачу дарувальником було окремо передано ключі від спірної квартири. Відповідно позивач має ключі від вхідних дверей квартири та має можливість користуватись нею.

Факт того, що відповідач не змінювала замків на вхідних дверях спірної квартири також підтверджено показами свідків та особистими поясненнями відповідача.

Частинами 1, 2, 3 та 4 ст. 12 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ч.1 ст.77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Відповідно до ч.6 ст. 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Статтею 76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ч. 3 ст. 77 ЦПК України сторони мають право обґрунтувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Статтею 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Проте, позивач не довела суду обставини, на які посилається, як підставу обгрунтування своїх позовних вимог.

З надано позивачем листа Дарницького УП ГУ НП у м. Києві від 26.09.2018 року не можливо встановити, кому саме відповідач чинить перешкоди у користуванні майном і яким саме майном.

Тому, за відсутності іншого, суд приходить до висновку, що права позивача не порушені, а відповідно судового захисту не потребують.

Отже, в задоволенні позову слід відмовити, за безпідставністю.

Оскільки судом ухвалене рішення про відмову у задоволенні позову, враховуючи положення ст. 141 ЦПК України, суд відносить судові витрати по сплаті судового збору за рахунок позивача.

Керуючись ст.ст. 4, 12-13, 78-81, 133, 137, 258, 259, 264, 265, 268, 280-281, 284, 289, 352-355 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

У задоволені позову ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні власністю та вселення - відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду, шляхом подання апеляційної скарги протягом 30-ти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: