Справа № 754/6565/16-ц
У Х В А Л А

Іменем України

24 листопада 2020 року суддя Деснянського районного суду м. Києва Таран Н.Г., розглянувши заяву ОСОБА_1 , про внесення виправлень в ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 11.11.2020 року по цивільній справі №754/6565/16-ц за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «Правекс - Банк» правонаступником якого є Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Довіра та гарантія» до ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості за кредитним договором,

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою суду від 11.11.2020 року цивільну справу №754/6565/16-ц за позовною заявою ПАТ КБ «Правекс - Банк» правонаступником якого є ТОВ «ФК «Довіра та гарантія» до ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості за кредитним договором передано за підсудністю на розгляд Дарницькому районному суду м. Києва.

Однак, 16.11.2020 року від заявника через загальну канцелярію суду надійшла заява про внесення виправлень в ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 11.11.2020 року, де остання вказує на те, що інформація, яка викладена в ухвалі має неточності та розбіжності, які вплинули на вирішення питання скасування заочного рішення на підставі поданої заяви про перегляд заочного рішення від 03.08.2020 року та долучених додатків до неї. Окрім цього, заявник в заяві про внесення виправлень в ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 11.11.2020 року, здійснює виклад обставин та надає їм відповідну оцінку, цитує норми процесуального та матеріального права, а також висловлює свою незгоду із ухвалою про направлення вищевказаної цивільної справи за підсудністю до Дарницького районного суду м. Києва.

Дослідивши подану 16.11.2020 року заяву про внесення виправлень в ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 11.11.2020 року по цивільній справі №754/6565/16-ц, матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень. Заява про внесення виправлень розглядається протягом десяти днів після її надходження. Ухвала про внесення виправлень надсилається всім особам, яким видавалося чи надсилалося судове рішення, що містить описки чи арифметичні помилки.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно пункту 19 Постанови Пленуму Верховного Суду України 18.12.2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі», вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Верховний Суд, в постанові від 14.01.2019 року по справі № 369/8367/16-ц (провадження № 61-10808св18) виходив з того, що описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття. Верховний Суд зауважив, що суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудністі.

Окрім цього, Верховний Суд в постанові від 21.07.2020 року по справі № 521/1074/17, (провадження № 61-35161св18) роз`яснив, що описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо.

Суд зауважив, що не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Оскільки, описки, про які йдеться у заяві ОСОБА_1 , не є неточностями (описками, помилками тощо) у розумінні ст. 269 ЦПК України, які б впливали на можливість реалізації ухвали Деснянського районного суду м. Києва від 11.11.2020 року про направлення вищевказаної цивільної справи за підсудністю до Дарницького районного суду м. Києва чи її правосудність, а фактично змінюють зміст (суть) даної ухвали суду, суд вважає, що у задоволенні заяви про внесення виправлень в ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 11.11.2020 року, необхідно відмовити повністю.

При цьому, суд зауважує, що доводи заявника, викладені у заяві про внесення виправлень не спростовують висновки суду.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 2, 263, 269, 353-356 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 , про внесення виправлень в ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 11.11.2020 року по цивільній справі №754/6565/16-ц за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «Правекс - Банк» правонаступником якого є Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Довіра та гарантія» до ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості за кредитним договором - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя: Н.Г. Таран