Номер провадження 2/754/345/20
РІШЕННЯ

Іменем України

25 травня 2020 року м. Київ

Деснянський районний суд м. Києва в складі

головуючого судді Клочко І.В.,

за участю

секретаря судового засідання Шевчук М.В.

відповідача ОСОБА_1

представника відповідача ОСОБА_2

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу в режимі відеоконференції за позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про встановлення факту та визнання права власності в порядку спадкування, -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_3 звернувся до Деснянського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_1 про встановлення факту та визнання права власності в порядку спадкування.

Свою позовну заяву ОСОБА_3 обґрунтовує наступним.

З січня 1999р. до 08 квітня 2017р. позивач проживав однією сім`єю з ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 , були пов`язані спільним побутом, мали взаємні права та обов`язки, але не звернулись до державного органу реєстрації актів цивільного стану про реєстрацію шлюбу.

Після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 , позивач почав оформляти спадщину, оскільки за життя ОСОБА_4 не складала заповіт.

Нотаріусом було роз`яснено позивачу право на звернення до суду з позовом про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу, у зв`язку з чим позивач звернувся до суду з даним позовом.

Ухвалою суду від 23.01.2018р. відкрито провадження по справі та призначено розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

06.03.2018р. до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якій відповідач ОСОБА_1 зазначає, що її сестра не мала сім`ї. Після смерті її сестри ОСОБА_4 , відповідач подала заяву до П`ятої Київської нотаріальної контори про прийняття спадщини та 24.04.2017р. відкрита спадкова справа. Відповідач не може погодитись з позовом, оскільки ОСОБА_3 має постійне місце проживання та зареєстрований за адресою - АДРЕСА_2 . А між сестрою відповідача та позивачем не було сімейних відносин, між ними складались дружні стосунки, часом разом відпочивали та інколи святкували певні події. Померла сестра ніколи не говорила відповідачу, що у неї є сім`я і що вона с ОСОБА_3 проживають однією сім`єю.

Ухвалою суду від 03.05.2018р. закрито підготовче засідання та призначено справу до розгляду по суті.

В судовому засіданні позивач та його представник підтримали позовну заяву за викладеними в ній обставинами та просили задовольнити позов.

Відповідач ОСОБА_1 та її представник заперечували проти задоволення даного позову.

Судові засідання проводились в режимі відеоконференції з Бориславським міським судом Львівської області.

Вислухавши пояснення учасників справи, дослідивши докази, які знаходяться в матеріалах справи та допитавши свідків ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , судом встановлено наступне.

Відповідно до копії свідоцтва про смерть, ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.4).

Відповідно до копій свідоцтв про народження, ОСОБА_4 та ОСОБА_1 були рідними сестрами (а.с.42, 43).

Згідно витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі від 24.04.2017р., Пятнадцятою Київською нотаріальною конторою відкрита спадкова справа 500/2017 після смерті ОСОБА_4 (а.с.41).

Листом відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації визначено, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , з 09.03.1986 року по 19.04.2017р. зареєструвала місце свого проживання за адресою - АДРЕСА_1 та була знята ІНФОРМАЦІЯ_4 з реєстраційного обліку, у зв`язку зі смертю (а.с.44)

Згідно копії довідки виданої Лівобережним об`єднаним управлінням Пенсійного фонду України від 15.02.2018р., ОСОБА_1 отримала допомогу на поховання за ОСОБА_4 09.04.2017р. (а.с.49).

Щодо встановлення факту проживання однією сім`єю без укладення шлюбу ОСОБА_4 та ОСОБА_3 в період з 1999 року до дня його смерті ОСОБА_4 , слід зазначити наступне.

Факт проживання померлої ОСОБА_4 та ОСОБА_3 однією сім`єю без реєстрації шлюбу в судовому засіданні підтвердили свідки ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , які в судовому засіданні підтверджували, що ОСОБА_4 та ОСОБА_3 постійно разом проживали, ходили до магазину за продуктами харчування та в літній період вели спільний побут на дачі померлої.

В судовому засіданні свідки ОСОБА_9 та ОСОБА_8 підтвердили, що після приїзду до м. Києва в квартиру померлої ОСОБА_4 побачили ОСОБА_3 , який не міг їм чітко розповісти про обставини смерті ОСОБА_4 та який їздив разом з ними та відповідачем ОСОБА_1 до різних установ для вирішення питань по похованню ОСОБА_4 , але при цьому, не вирішував жодних питань лише знаходився разом з ними.

Враховуючи показання свідків ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , копію заяви ОСОБА_3 від 26.04.2004р. про прохання отримувати медичні послуги за постійним місцем проживання останнього за адресою - АДРЕСА_1 , копії фотокарток та копії білетів про отримання туристичних послуг з відпочинку у Туреччині, а також сплачені копії квитанцій за житлово-комунальні послуги, суд приходить до висновку, що в судовому засіданні доведено факт проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу ОСОБА_4 та ОСОБА_3 з січня 1999 року до 08.04.2017р., відповідно до позовних вимог.

У відповідності до ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст.1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених ст.1259 цього Кодексу.

За статтею 1262 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.

Відповідно до ст.1264 ЦК України у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини.

Судом встановлено, що після смерті ОСОБА_4 відсутні спадкоємці першої черги.

Відповідно до ст. 1262 ЦК України спадкоємцем другої черги після смерті ОСОБА_4 є ОСОБА_1 .

Позивач ОСОБА_3 є спадкоємцем четвертої черги після смерті ОСОБА_4 , відповідно до ст. 1264 ЦК України.

Відповідно до п.21 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» №7 від 30.05.2008 року при вирішенні спору про право на спадщину осіб, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини (четверта черга спадкоємців за законом), судам необхідно враховувати правила частини другої статті 3 СК України про те, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Зазначений п`ятирічний строк повинен виповнитися на момент відкриття спадщини і його необхідно обчислювати з урахуванням часу спільного проживання зі спадкодавцем однією сім`єю до набрання чинності цим Кодексом.

До спадкоємців четвертої черги належать не лише жінка (чоловік), які проживали однією сім`єю зі спадкодавцем без шлюбу, таке право можуть мати також інші особи, якщо вони спільно проживали зі спадкодавцем, були пов`язані спільним побутом, мали взаємні права та обов`язки, зокрема, вітчим, мачуха, пасинки, падчерки, інші особи, які взяли до себе дитину як члена сім`ї, тощо.

Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

У відповідності до ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Враховуючи межі позовних вимог, суд не вбачає підстав для визнання за ОСОБА_3 права власності в порядку спадкування за законом на квартиру АДРЕСА_3 , оскільки позивач є спадкоємцем четвертої черги, а відповідач ОСОБА_1 спадкоємцем другої черги.

На підставі викладеного та керучись ст.ст. 4, 5, 10, 12, 13, 19, 23, 76-82, 89, 141, 258, 259, 263-266, 268, 352, 354, 355 ЦПК України, суд -

в и р і ш и в :

Позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про встановлення факту та визнання права власності в порядку спадкування - задовольнити частково.

Встановити факт проживання ОСОБА_3 та ОСОБА_11 однією сім`єю без реєстрації шлюбу з січня 1999 року до ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В частині визнання за ОСОБА_3 права власності на квартиру АДРЕСА_3 - відмовити.

Стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_3 витрати по сплаті судового збору в розмірі 640,00 грн.

Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного тексту рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач - ОСОБА_3 , РНОКПП - НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання - АДРЕСА_2 .

Відповідач - ОСОБА_1 , РНОКПП - НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання - АДРЕСА_4 .

Суддя