Справа № 709/769/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 червня 2020 року смт Чорнобай

Чорнобаївський районний суд Черкаської області у складі:

головуючого судді - Чубая В.В.,

за участі секретаря судового засідання - Кіян С.О.,

позивача - ОСОБА_1 ,

представника позивача - ОСОБА_2 ,

представника відповідача - ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Чорнобаївського районного суду Черкаської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , Придніпровської сільської ради Чорнобаївського району Черкаської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернулася до суду з цивільним позовом до ОСОБА_4 (далі - відповідач-1), Придніпровської сільської ради Чорнобаївського району Черкаської області (далі - відповідач-2) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

В обґрунтування позовних вимог зазначила, що в серпні 2018 року померла її двоюрідна сестра - ОСОБА_5 , яка постійно проживала у с. Коврай Чорнобаївського району Черкаської області. Заповіту ОСОБА_5 не складала і після її смерті відкрилася спадщина, до складу якої входить земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. Позивач є спадкоємцем за правом представлення, однак у визначений законом шестимісячний строк з дня відкриття спадщини до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини не подала, оскільки мала тяжкий стан здоров`я. На підставі викладеного, посилаючись на приписи ч. 3

ст. 1272 ЦК України, позивач просила визначити їй додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

Ухвалою Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 31 травня

2019 року призначено до розгляду справу по суті за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Під час судового розгляду з`ясовано питання доцільності переходу із спрощеного позовного провадження у загальне позовне провадження та за результатами обговорення з учасниками справи суд протокольно ухвалив продовжити розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження.

Позивач ОСОБА_1 у судовому засіданні додатково пояснила, що після того, як вона виписалася з лікарні, а саме 28 листопада 2018 року вона впала та отримала травму.

Представник позивача ОСОБА_2 заявлені позовні вимоги підтримала та просила суд їх задовольнити. Додатково пояснила, що позивач мала тяжке матеріальне становище, звертала увагу на визнання відповідачем-2 позову, вказувала на похилий вік та хворобливий стан позивача, на підтвердження чого надала її медичну картку, а також зауважила, що позивач протягом шестимісячного строку зверталася до нотаріуса, однак у зв`язку з відсутністю свідоцтва про смерть ОСОБА_5 пропустила передбачений законом строк.

Представник відповідача-1 ОСОБА_3 проти задоволення позову заперечив, та зазначив, що позивачем не надано доказів на підтвердження того, що вона пропустила шестимісячний строк для звернення із заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори, передбачений ст. 1272 ЦК України, з поважних причин, зокрема і у зв`язку з тяжкою хворобою. Твердження про перебіг хвороби позивача у період з 25 листопада 2018 року по 5 березня 2019 року не підтверджуються належними медичними документами, а лише засвідчуються показами свідків. Позивач дійсно зверталася за медичною допомогою до медичного закладу 12 листопада 2018 року, а з 18 по

28 листопада 2018 року перебувала на стаціонарному лікуванні. При цьому позивачем не обґрунтовано поважність причин неподання заяви ще до початку перебігу хвороби. Крім того, позивач не скористалася своїм законним правом подати заяву про прийняття спадщини через орган місцевого самоврядування, в тому числі і поза його приміщенням. На підставі викладеного представник відповідача-1 ОСОБА_3 просив у задоволенні позову відмовити.

Від відповідача-2 до суду надійшов лист, відповідно до змісту якого останній проти задоволення позову не заперечував та просив розглянути справу за відсутності його представника (а.с. 78).

Допитаний у судовому засідання свідок ОСОБА_6 показала, що позивач з листопада 2018 року по березень 2019 року хворіла, оскільки вона впала, була лежачою та не могла ходити. При цьому за час хвороби вона купувала позивачу хліб, приносила дрова, воду, допомагала підніматися з ліжка. Чи могла позивач сходити до нотаріуса і написати заяву вона не знає. Крім позивача в будинку проживає її дочка з зятем.

Допитаний у судовому засідання свідок ОСОБА_7 показала, що позивач в листопаді 2018 року впала, однак як саме вона не бачила, лише чула, що на городі. Вона купувала позивачу хліб, ліки і інше, що просила остання, однак всього вже не пам`ятає. Після Нового року вона ще хворіла близько трьох місяців, однак скільки точно не пам`ятає. Протягом хвороби позивач хвилювалася, що їй треба з`їздити в смт Чорнобай Черкаської області. З позивачем разом проживають її дочка та зять.

Заслухавши пояснення учасників процесу, свідків, дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні обставини справи та відповідні їм правовідносини.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_5 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть від 1 жовтня 2018 року серії НОМЕР_1 (а.с. 21).

Зі змісту позовної заяви вбачається, що ОСОБА_5 була двоюрідною сестрою позивача. При цьому батько позивача - ОСОБА_8 був рідним дядьком ОСОБА_5 і рідним братом її матері.

Згідно з довідкою Першотравневої сільської ради Чорнобаївського району Черкаської області від 29 березня 2019 року № 217, виданою на підставі погосподарської книги № 11 (1991-1995 рр.), особовий рахунок № 763, ОСОБА_8 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 був зареєстрований та постійно проживав одиноко у с. Першотравневе Чорнобаївського району Черкаської області (а.с. 7).

Після укладення шлюбу з ОСОБА_9 позивач набула прізвище свого чоловіка " ОСОБА_1 ", що підтверджується копією свідоцтва про одруження від 7 червня 1963 року серії НОМЕР_2 (а.с. 6).

Відповідно до довідки Придніпровської сільської ради Чорнобаївського району Черкаської області від 8 квітня 2019 року № 213, виданої на підставі погосподарської книги № 9, особовий рахунок № 0770-1 (2016-2020 рр.) ОСОБА_5 , яка померла в ІНФОРМАЦІЯ_3 , постійно проживала одиноко та була зареєстрована за адресою:

АДРЕСА_1 (а.с. 8).

Згідно з довідкою Придніпровської сільської ради Чорнобаївського району Черкаської області від 8 квітня 2019 року № 214, виданої на підставі запису № 664 в книзі реєстрації державних актів на право приватної власності на землю виданих громадянам - членам бувшого КПС "Придніпровське" взамін сертифікатів на право на земельну частку (пай), за ОСОБА_5 рахується земельна ділянка (пай) для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, площею 2,49 га, що розміщена в адміністративних межах Придніпровської сільської ради Чорнобаївського району Черкаської області. Державний акт на право власності на землю серії ЧР 19-23-00-0674 виданий 21 березня 2001 року Придніпровською сільською радою Чорнобаївського району Черкаської області (а.с. 9).

Після смерті ОСОБА_5 відкрилася спадщина, до складу якого входить вказана земельна ділянка.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно з ч. 2. ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (ч. 3 ст. 46 цього Кодексу).

Відповідно до п.п. 1.6 п. 1 глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від

22 лютого 2012 року № 296/5 , у разі якщо в свідоцтві про смерть спадкодавця зазначено лише місяць та рік або тільки рік смерті, часом відкриття спадщини слід вважати відповідно останній день зазначеного місяця або 31 грудня поточного року.

Таким чином часом відкриття спадщини після смерті ОСОБА_5 є день її смерті, тобто ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Двоюрідні брати та сестри спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (тітці, дядькові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини (ч. 4 ст. 1266 ЦК України).

Згідно з ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

Частиною 1 ст. 1270 ЦК України встановлено шестимісячний строк для прийняття спадщини, який починається з часу відкриття спадщини.

Отже строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 закінчився

28 лютого 2019 року.

У відповідь на запит суду (а.с. 24) Чорнобаївською державною нотаріальною конторою направлено лист від 26 червня 2019 року (вих. № 509-01/16) (а.с. 30), відповідно до змісту якого після смерті ОСОБА_5 , подана заява про прийняття спадщини від імені ОСОБА_4 (відповідач-1) (а.с. 31), свідоцтва про право на спадщину не видавалися.

На підтвердження поважності причин пропуску строку для звернення із заявою до нотаріальної контори позивачем надано до суду довідку КНП "Чорнобаївська багатопрофільна лікарня Чорнобаївської районної ради" від 3 травня 2019 року № 243, відповідно до якої позивач перебувала на стаціонарному лікуванні в терапевтичному відділенні з 18 по 28 листопада 2018 року, отримувала консервативне лікування (а.с. 20).

Відповідно до листа КНП "Чорнобаївський центр первинної медико-санітарної допомоги" від 16 грудня 2019 року № 170/2, наданого у відповідь на запит адвоката від 11 грудня 2019 року № 25/19 (а.с. 88), позивач за медичною допомогою у підпорядкований медичний заклад КНП "Чорнобаївський ЦПМСД" ФП

с. Придніпровське Чорнобаївського району Черкаської області в період з 31 серпня

2018 року по 5 березня 2019 року не зверталася. Водночас позивач 12 листопада

2018 року зверталася на ФАП с. Першотравневе Чорнобаївського району Черкаської області. За результатами прийому, який тривав протягом 20 хвилин, хворій призначено стаціонарне лікування, від якого вона відмовилася; лікування проходило амбулаторно (а.с. 89).

Згідно з листом Першотравневої сільської ради Чорнобаївського району Черкаської області від 23 грудня 2019 року № 704, наданим у відповідь на запит адвоката від 18 грудня 2019 року № 28/19 (а.с. 90), позивач не зверталася до сільської ради із заявами про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 в період часу з

31 серпня 2018 року по 5 березня 2019 року включно. Крім того, позивач ані особисто, ані через когось не вчиняла цієї нотаріальної дії поза приміщенням органу місцевого самоврядування (на дому) (а.с. 91).

Відповідно до листа Першотравневої сільської ради Чорнобаївського району Черкаської області від 20 лютого 2020 року № 88, наданого у відповідь на запит адвоката від 14 лютого 2020 року № 3/20 (а.с. 105), в період часу з 31 серпня 2018 року по

5 березня 2019 року включно разом з позивачем проживала та була зареєстрована її донька ОСОБА_11 , яка працювала секретарем Першотравневої сільської ради Чорнобаївського району Черкаської області в періоди часу з 22 квітня 1998 року по

6 листопада 2006 року та з 11 листопада 2010 року по 10 листопада 2015 року (а.с. 106).

Згідно з довідкою Першотравневої сільської ради Чорнобаївського району Черкаської області від 20 лютого 2020 року № 89, виданою на підставі погосподарської книги № 1 , особовий рахунок № НОМЕР_4 , позивач зареєстрована і проживає за адресою: АДРЕСА_2 в такому складі сімї: дочка ОСОБА_11 , зять ОСОБА_12 , син ОСОБА_13 , однак останній з

30 жовтня 2018 року вибув на постійне місце проживання у с. Придніпровське Чорнобаївського району Черкаської області (а.с. 107).

Водночас в судовому засіданні досліджено медичну картку позивача, з якої вбачається, що 12 листопада 2018 року її оглянуто терапевтом та призначено лікування (а.с. 136); 19 листопада 2018 року зроблено запис невропатолога та призначено лікування (а.с. 137). Досліджено також виписний епікриз № 1161 з терапевтичного відділення за період з 18 по 28 листопада 2018 року (а.с. 138).

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно з п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30 травня

2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3

ст. 1272 ЦК України. Відповідно до абз. 2 цього пункту суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Абзацом 6 п. 24 постанови встановлено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

У листі ВССУ № 24-753/0/4-13 від 16 травня 2013 року "Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування" звернуто увагу на те, що при вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Поважними причинами пропуску зазначеного строку можуть визнаватися: тривала хвороба, перебування спадкоємця тривалий час за межами України, відбування покарання в місцях позбавлення волі, перебування на строковій військовій службі в Збройних Силах України тощо. Поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Разом з тим в постанові Верховного Суду від 3 липня 2019 року у справі

№ 320/2866/17 зазначено, що не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Суд вважає, що, прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій. Таким чином для набуття прав щодо вступу в спадщину на спадкоємця покладається вимога подати відповідну заяву про прийняття спадщини у шестимісячний строк.

Звертаючись до суду з позовом, позивач зазначала, що встановлений ч. 1

ст. 1270 ЦК України строк для звернення із заявою про прийняття спадщини вона пропустила з поважних причин, а саме у зв`язку з тяжкою хворобою.

Згідно з ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Аналогічна норма міститься і в ч. 1 ст. 81 ЦПК України.

Суд критично оцінює вказані доводи позивача, оскільки жодних достовірних, належних та допустимих доказів на підтвердження поважності причин пропуску повного строку для звернення до нотаріуса з часу відкриття спадщини, тобто саме з 31 серпня 2018 року по 28 лютого 2019 року остання не надала. При цьому позивач стаціонарно лікувалася лише в період часу з 18 по 28 листопада 2018 року. Після отримання травми доказів про звернення до медичних закладів за медичною допомогою суду не надано. Крім того, покази допитаних свідків свідчать про те, що позивач проживала неодиноко, а разом з дочкою і зятем, а також має сина. Вказане свідчить, що позивач мала змогу скористатися їхньою допомогою щодо подання заяви про прийняття спадщини. При цьому позивач не була позбавлена можливості скористатися своїм правом подати вказану заяву через орган місцевого самоврядування. До того ж з пояснень представника позивача ОСОБА_2 вбачається, що позивач зверталася протягом шестимісячного строку до нотаріальної контори, проте у зв`язку з відсутністю свідоцтва про смерть ОСОБА_5 пропустила передбачений законом строк

Таким чином встановлені судом обставини у своїй сукупності беззаперечно свідчать про відсутність у позивача об`єктивних та непереборних труднощів, які першкоджали вчасно прийняти спадщину шляхом подання відповідної заяви протягом шести місяців з моменту відкриття спадщини.

За таких обставин суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

На підставі викладеного вище, керуючись ст.ст. 259, 263-265 ЦПК України, суд -

в и р і ш и в:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , Придніпровської сільської ради Чорнобаївського району Черкаської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Черкаського апеляційного суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасником справи до або через відповідний суд.

Повне рішення суду складено 22 червня 2020 року.

Суддя В.В. Чубай