Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"23" вересня 2020 р. м. Київ

Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

Головуючого судді - САВЛУК Т.В.

за участі секретаря Бурячек О.В.,

учасники справи:

представник позивача - Полєтаєв А.А.,

відповідач - ОСОБА_1 ,

представник відповідача - адвокат Подкопаєва І.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості на необліковану електроенергію,-

в с т а н о в и в:

Позивач Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські електромережі», звернулось до Дніпровського районного суду м. Києва з позовом, в якому просить стягнути з ОСОБА_1 вартість за необліковану електричну енергії за актом про порушення в розмірі 15408,77 грн. та понесені судові витрати по оплаті судового збору у сумі 1921,00 грн.

Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» є правонаступником ПАТ «Київенерго» в частині прав та обов`язків пов`язаних із провадження діяльності з постачання електричної енергії за регульованим тарифом. Відповідач ОСОБА_1 проживає у квартирі АДРЕСА_1 та є споживачем послуг з постачання електричної енергії, що здійснює ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі». 29 травня 2018 року під час перевірки працівниками РЕМ «Лівобережний» за адресою відповідача виявлено порушення, а саме: самовільне підключення електроустановок до електричної мережі поза приладом обліку з метою без облікового споживання електричної енергії; самовільне підключення виконано прихованим способом; при контрольному огляді виявити порушення можливості не існувало; при включеному навантаженні покази лічильника не змінюються; свідкам продеменстроване порушення про що складено відповідний акт порушень № 46530. Вартість електричної енергії, нарахованої внаслідок порушення боржником ПКЕЕН, проведена за п. 3.5 Методикою за формулою 2.7. Нарахована сума становить 15408,77 грн. Оскільки відповідач не здійснила оплати нарахованої заборгованості за необліковану електроенергію, це змушує позивача звернутись із даним позовом до суду.

13 січня 2020 року Дніпровським районним судом міста Києва відкрите провадження у цивільній справі в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

14 лютого 2020 року Дніпровським районним судом м. Києва постановлено ухвалу, якою продовжено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

У відповідності до ч.8 ст.279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться.

Положеннями ст.174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи.

03 лютого 2020 року відповідач направила на електронну адресу суду свої заперечення стосовного позовної заяви, зі змісту яких вбачається, що відповідач категорично заперечує та не погоджується з заявленими вимогами позивача, вважає вимоги позивача необґрунтованими та безпідставними.

Так, відповідач наголошує, що акт про перевірку лічильників від 29 травня 2018 року проводився та складався за її відсутності, про вище зазначений акт остання дізналась з позовної заяви. Одночасно відповідач зазначила, що лічильника знаходяться поза межами її квартири на поверсі між квартирами, тому представники позивача мали доступ до лічильників та кожного місяця перевіряли їх та знімали показники.

Зі змісту позовної заяви відповідач дізналась про проведену перевірку 02 жовтня 2017 року та про її результати відповідно до яких ніяких порушень виявлено не було. Однак через 7 місяців і 10 днів, а саме 20 травня 2015 року відбулась друга перевірка за результатами якої було виявлено порушення та про що було складено акт. Про проведення та результат вище вказаних перевірок відповідача належним чином повідомлено не було, що позбавило її можливості захистити свої права. Також відповідач зазначила, що проживає в квартирі одна, являється пенсіонеркою, затрати електроенергії у неї мінімальні, як і зазначено в розрахунках.

11 лютого 2020 року позивач направив до суду відповідь на заперечення, зі змісту якого вбачається, що позивач заперечує твердження відповідача про не повідомлення останньої про дату та час засідання комісії по розгляду акту про порушення № 46530 від 29 травня 2018 року. Позивач вважає свої позовні вимоги обґрунтованими та такими які підлягають задоволенню з підстав викладених у позовній заяві.

20 липня 2020 року від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого відповідач просила продовжити встановлений строк для подання відзиву на позовну заяву, що пропущений з поважних причин. Також відповідач просила відмовити у задоволенні позову з підстав зазначених у відзиві.

27 липня 2020 року Дніпровським районним судом міста Києва постановлено ухвалу, якою відмовлено у задоволенні заяви відповідача ОСОБА_1 про поновлення строку для подання до суду відзиву на позов.

19 серпня 2020 року відповідачем були направлені до суду додаткові пояснення відповідно до яких відповідач зазначає, що розрахунок заборгованості за необліковану електроенергію не відповідає Методиці визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією затверджена постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України № 562 від 04.05.2006 року.

Крім того, рішення комісії з розгляду актів порушень про нарахування вартості недоврахованої електроенергії за період з 30.11.2017 по 29.05.2018 у сумі 15 408 грн. 77 коп., оформлене протоколом № 912 від 11.07.2018 року є незаконним, оскільки приймалось без відома відповідача в порушення п. 53 ПКЕЕн (до втрати чинності ПКЕЕн з 26.06.2018) та п.п. 8.2.6. Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, № 312 від 14.03.2018 (далі - ПРРЕЕ), які регулюють вимоги до порядку розгляду актів про порушення на засіданні комісії з розгляду актів, а тому позов не підлягає задоволенню.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив їх задовольнити з підстав викладених у позовній заяві та відзові.

Відповідач та представник відповідача в судовому засіданні заперечували проти заявлених вимог та просили відмовити у задоволенні позовних вимог з підстав викладених у запереченнях та пояснення.

Таким чином, вислухавши учасників судового процесу, розглянувши подані сторонами документи, з`ясувавши фактичні обставини, оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд прийшов висновку, що надані позивачем докази та повідомлені ним обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, є достатніми для прийняття рішення у справі в порядку спрощеного позовного провадження з викликом у судове засідання сторін, як це передбачено ст. 279 ЦПК України.

Суд у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін, дослідивши письмові докази, наявні в матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків.

Судом встановлено, що на підставі рішення позачергових Загальних зборів акціонерів Публічного акціонерного товариства «Київенерго» від 13 листопада 2017 року прийнято рішення про реорганізацію та рішення Загальних зборів акціонерів ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» про заснування товариства від 22 грудня 2017 року, було створено Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські електромережі» шляхом виділення з ПАТ «Київенерго» Товариства та передачі йому частини майна, прав та обов`язків ПАТ «Київенерго».

Відповідно до п. 2.3. Статуту ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі», товариство є правонаступником ПАТ «Київенерго» в частині переданих йому майна, прав та обов`язків згідно з розподільчим балансом, а також в частині прав та обов`язків, що визначені ч. 13 розділу ХVІІІ «;Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ринок електричної енергії».

Відповідно до ч. 13 розділу ХVІІІ «;Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ринок електричної енергії» у разі відокремлення оператор системи розподілу, яким є ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі», є правонаступником в частині прав та обов`язків пов`язаних із провадженням діяльності з постачання електричної енергії за регульованим тарифом та із провадженням діяльності з передачі електричної енергії місцевим (локальними) електромережами за договорами на постачання електричної енергії та про користування електричною енергією.

Згідно Витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань та Статуту ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» затвердженого 22 грудня 2017 року, ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» є правонаступником ПАТ «Київенерго» в частині прав та обов`язків пов`язаних із провадження діяльності з постачання електричної енергії за регульованим тарифом.

08 вересня 2017 року між ПАТ « Київенерго» та ОСОБА_1 укладено договір про надання електричної енергії по квартирі АДРЕСА_2 , відповідно до умов якого Електропостачальник бере на себе зобов`язання надійно постачати електричну енергію на об`єкт Споживача квартира, розташована за адресою: АДРЕСА_3 та який належить йому на праві власності відповідно до свідоцтво про право власності № НОМЕР_1 від 26.04.1993 у необхідних йому обсягах відповідно до потужності 5 кВт, з гарантованим рівнем надійності, безпеки і якості, а Споживач зобов`язується оплачувати спожиту електричну енергію за тарифами, встановленими НКРЕКП у строки, передбачені цим Договором. Позивач є правонаступником ПАТ «Київенерго», а тому для нього умови вищезазначеного Договору є обов`язковими до виконання.

08 вересня 2017 року працівниками РЕМ «Лівобережний» складено Акт № 6 встановлення/зміни/технічної перевірки/контрольного огляду/збереження пломб вузла обліку (засобу обліку), встановленого на об`єкті Споживача, за адресою: АДРЕСА_3 . Під час перевірки та складання даного Акту ніяких порушень виявлено не було.

29 травня 2018 року під час перевірки за адресою відповідача виявлено порушення ПКЕЕН, а саме п.п. 9, 18, 36 ПКЕЕН - самовільне підключення електроустановок до електричної мережі поза приладом обліку з метою без облікового споживання електричної енергії; самовільне підключення виконано прихованим способом, про що складено Акт про порушення № 046530 від 29 травня 2018 року. Цього ж дня складено Акт № 46530 про усунення порушення ПКЕЕ (ПКЕЕН).

11 червня 2018 року у відповідності до вимог ПКЕЕН відбулося засідання комісії по розгляду акта про порушення № 046530 від 29 травня 2018 року щодо порушення правил користування електричною енергією для населення, на якому було встановлено, що вказаний вище акт про порушення складено правомірно, у зв`язку з чим прийнято рішення нарахування провести згідно з пунктом № 3.5 та за формулою № 2.7 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ (ПКЕЕН). Потужність 6,336 кВт; тривалість роботи струмоприймачів протягом доби 8 год; період нарахування з 30 листопада 2017 року по 29 травня 2018 року; всього підлягає до сплати 15408,77 грн.

Вартість електричної енергії, неврахованої внаслідок порушення боржником ПКЕЕН, проведена за Методикою визначення обсягу і вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил, комісією з розгляду актів порушень ПКЕЕН та умов договорів про користування електричною енергією і нарахувань за ними, та становить 15408,77 грн і на даний час відповідачем не сплачена.

Згідно із положеннями ч. 3 ст. 13 Конституції України та ч. 4 ст. 319 Цивільного кодексу України власність зобов`язує.

За приписами ст. 322 Цивільного кодексу України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно із ч. 4 ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та Правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Згідно ч. 2 ст. 27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушеннями в електроенергетиці є: порушення вимог нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів, нормативних документів з питань технічної експлуатації електричних станцій і мереж, енергетичного обладнання і мереж суб`єктів електроенергетики та споживачів енергії, виготовлення, монтажу, налагодження та випробування енергоустановок і мереж, виконання проектних робіт на енергоустановках і мережах; крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; пошкодження приладів обліку; розкомплектування та пошкодження об`єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об`єктів; створення перешкод у здійсненні державного енергетичного нагляду та у виконанні робіт, пов`язаних з обслуговуванням об`єктів електроенергетики; порушення правил охорони електричних мереж; порушення правил користування енергією; дії, які перешкоджають оперативному персоналу та посадовим особам об`єктів електроенергетики виконувати свої службові обов`язки; незабезпечення енергією споживачів, що не допускають порушень своїх обов`язків перед енергопостачальниками; припинення або обмеження електропостачання навчального закладу незалежно від форми власності протягом навчального року; невиконання законних вимог національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, щодо подання копій документів, пояснень та іншої інформації; інші правопорушення, передбачені законом.

Відповідно до п.11 Правил користування електричною енергією для населення відповідальність за збереження приладів обліку, встановлених в квартирі, на інших об`єктах споживача, та пломб несе споживач.

Відповідно до п.15 зазначених Правил пошкоджені прилади обліку, а також прилади обліку із зірваними або пошкодженими пломбами підлягають експертизі, що проводиться комісією у складі представників енергопостачальника та територіальних органів Держспоживстандарту або спеціалізованими організаціями (підприємствами), які мають право на проведення відповідної перевірки, із залученням представників Держспоживстандарту.

Пунктом 53 цих Правил передбачено, що у разі виявлення представником електропостачальника порушення споживачем Правил користування електричною енергією, складається акт та визначається сума збитків, завданих противоправними діями споживача.

Пунктом 37 вказаних Правил встановлено права енергопостачальника, зокрема: перевіряти справність приладів обліку, знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку; вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією; тимчасово припиняти постачання електричної енергії або відключати споживача від мережі без його згоди у випадках, передбачених пунктами 34 і 35 цих Правил.

Згідно із п.48 указаних Правил споживач несе відповідальність згідно із законодавством за порушення Правил користування електричною енергією.

На підставі акта електропостачальник має право відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 № 562, визначити величину не облікованої електричної енергії.

Розмір не облікованої електричної енергії розраховується відповідно до оформленого акта про виявлення порушення за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії за кількістю днів з дня останнього контрольного зняття представником електропостачальника показань чи технічної перевірки приладу обліку до моменту усунення порушення за тарифами (цінами) для населення, що період, за який нараховується сума за актом порушень, але не більше терміну позовної давності.

Відповідно до ч. 1 ст. 714 Цивільного кодексу України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 14 березня 2018 року № 312, затверджено Правила роздрібного ринку електричної енергії, якими врегульовано відносини між громадянами та енергопостачальниками та питання, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами. Ці Правила є обов`язковими для виконання всіма споживачами і енергопостачальниками незалежно від форм власності.

Наявність відносин між сторонами, отже і виникнення цивільних прав та обов`язків, підтверджується діями сторін: постачальник надає послуги з надання електричної енергії, надсилає споживачу платіжні документи (рахунки) на оплату спожитої енергії, а споживач має здійснювати оплату виставлених рахунків.

Таким чином, відповідач - є споживачем послуг з постачання електричної енергії, що здійснює ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі». Між позивачем та відповідачем діють зобов`язальні правовідносини про постачання та користування електричною енергією, згідно якого енергопостачальник бере на себе зобов`язання постачати споживачеві електричну енергію, а споживач зобов`язується оплачувати фактично спожиту електричну енергію у терміни, передбачені договором.

За положеннями п. 4.12. Правил роздрібного ринку електричної енергії, розрахунки між споживачем та електропостачальником (іншими учасниками роздрібного ринку, якщо вони беруть участь у розрахунках) здійснюються згідно з даними, отриманими від адміністратора комерційного обліку в порядку, передбаченому Кодексом комерційного обліку, про обсяги поставленої, розподіленої (переданої) та купленої електричної енергії. Плата за спожиту протягом розрахункового періоду електричну енергію вноситься не пізніше 20 числа наступного місяця, якщо договором не встановлено іншого терміну.

Рахунок за спожиту електричну енергію оплачується: протягом 5 робочих днів від дня отримання рахунка непобутовим споживачем; протягом 10 робочих днів від дня отримання рахунка побутовим споживачем; в інший термін, передбачений договором, але не пізніше 20 календарного дня після закінчення розрахункового періоду.

Надаючи оцінку Акту № 46530 від 29 травня 2018 року, складеного працівниками РЕМ «Лівобережний», суд враховуючи положення п. 53 ПКЕЕн, яким передбачено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об`єкта або має право користуватися цим об`єктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови побутового споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Отже, належним та допустимим доказом вчинення побутовим споживачем порушення вимог законодавства про користування електричною енергією та умов Договору є Акт про порушення з усіма додатками, складений уповноваженим суб`єктом, в присутності побутового споживача або уповноваженого представника побутового споживача, із дотриманням прав споживача знати про фіксування такого порушення шляхом надання одного примірника акта споживачу, права ознайомитись із змістом акта та підписати його або відмовитися від підписання, надати свої зауваження щодо змісту акта.

Наданий позивачем Акт про порушення № 46530 від 29.05.2018 року таким вимогам не відповідає, оскільки складений за відсутності відповідача як побутового споживача або її представника, про що міститься відмітка на самому акті. Як наслідок відповідач була позбавлена можливості пересвідчитись у наявності виявленого порушення правил користування електричною енергією у формі самовільного підключення, надати свої пояснення та заперечення, підписати акт або відмовитись від його підписання.

Доводи позивача про те, що Акт є дійсним, оскільки він підписаний трьома представниками енергопостачальника, судом не приймаються до уваги, оскільки, пунктом 53 ПКЕЕн визначено, що акт є дійсним у разі підписання його трьома представниками енергопостачальника лише за умови, що побутовий споживач відмовився від підписання акта.

Як вбачається зі змісту Акту № 46530 від 29 травня 2018 року ОСОБА_1 не була присутня при складення даного Акту, вказаний акт не був наданий/вручений ОСОБА_1 для ознайомлення та підписання, а отже вона не відмовлялась від його підпису.

Разом з тим, зі змісту Акту № 46530 від 29 травня 2018 року вбачається, що до вище зазначеного Акту про порушення додаються фото, додаток, акт усунення та зразок кабелю. Одночасно з тим, в матеріалах справи відсутні фото виявленого порушення правил користування електричною енергією, що є невід`ємною частиною самого Акта про порушення, та унеможливлює встановлення наявності факту такого порушення.

Враховуючи вище зазначене, суд приходить до висновку, що Акт про порушення № 46530 від 29.05.2018 року складений з порушенням п. 53 ПКЕЕн, а тому він є незаконним та необгрунтованим.

Стосовно законності та обґрунтованості Рішення комісії від 11 липня 2018 року суд приходить до висновку, що порядок розгляду актів про порушення на засіданні комісії з розгляду актів регулюються вимогами п. 53 ПКЕЕн (до втрати чинності ПКЕЕн з 26.06.2018) та п.п. 8.2.6. Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, № 312 від 14.03.2018 (далі - ПРРЕЕ).

Відповідно до п. 53 ПКЕЕн (в редакції чинній в період з 29.05.2018 та до втрати чинності 26.06.2018) акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Побутовий споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Енергопостачальник повідомляє побутового споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату. Акт про порушення цих Правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення побутового споживача про час і дату засідання комісії.

Відповідно до п. 8.2.6 глави 8.2 Розділу VIII (в редакції чинній з 27.06.2018) на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 (трьох) уповноважених представників оператора системи. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення. Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання. У разі відмови споживача або представника споживача від отримання акта про порушення, у якому визначено місце, час та дату проведення засідання комісії, або окремого повідомлення про місце, час і дату засідання комісії оператор системи направляє споживачу таке повідомлення рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення на адресу, визначену в даних щодо споживача, наявних в оператора системи. У такому разі оператор системи має право розглянути акт про порушення на засіданні комісії, яке має відбутися по закінченню 30 календарних днів від дати направлення споживачу такого повідомлення. Акт про порушення, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку протягом 60 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню (крім випадків необхідності проведення експертизи пломб, індикаторів та/або засобу вимірювальної техніки електричної енергії для встановлення факту порушення).

Отже, ОСОБА_1 як побутовий споживач мала право бути заздалегідь повідомлена про дату, час та місце засідання комісії, факт її неповідомлення перешкоджає розгляду Акта про порушення від 29 травня 2018 року та прийняття рішення комісії.

Виходячи з пояснень представника позивача, засідання комісії було призначено на 11 липня 2018 року, однак в матеріалах справи міститься повідомлення про призначення засідання комісії на 11 липня 2018 року за вих. № 2/02/4-685 від 07.06.2017, тобто повідомлення про призначення засідання комісії у 2018 році зареєстровано та направлено на адресу ОСОБА_1 у 2017 році.

В матеріалах справи відсутні докази направлення вище зазначеного повідомлення ОСОБА_1 , а тому відсутні підстави вважати, що остання була належним чином повідомлена про дату, час проведення засідання комісії з розгляду актів порушень, на якій буде розглянуто складений відносно ОСОБА_1 . Акт про порушення № 46530 від 29 травня 2018 року.

Відповідно до п. 53 ПКЕЕн висуває вимогу про вручення за 20 календарних днів до дати засідання, а п. 8.2.6 ПРРЕЕ - за 7 календарних днів до дати засідання, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, яке подано позивачем та міститься в матеріалах справи, на якому відсутній підпис ОСОБА_1 про прийняття такого поштового відправлення.

З 27 червня 2020 року до спірних правовідносин в частині питань повідомлення побутового споживача про засідання комісії та порядку розгляду актів про порушення застосовуються вимоги п. 8.2.6. глави 8.2 Розділу VIII ПРРЕЕ, за яким засідання комісії може відбутися по закінченню 30 календарних днів від дати направлення споживачу повідомлення про засідання комісії. При цьому акт про порушення, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку протягом 60 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню.

Отже, засідання комісії відбулося 11 липня 2018 року з порушенням строку, встановленого п. 8.2.6 глави 8.2 Розділу VIII, без належного повідомлення Відповідача як побутового споживача про дату, час та місце засідання комісії, чим порушені права Відповідача на надання своїх пояснень та зауважень щодо виявлених порушень, та з нехтуванням її права брати безпосередню участь в засіданні комісії.

Враховуючи вище викладене, суд приходить до висновку, що Рішення комісії, оформлене протоколом № 912 від 11.07.2018, прийнято в порушення вищевказаних вимог ПКЕЕн та ПРРЕЕ, з порушенням прав ОСОБА_1 як побутового споживача, а тому воно є необгрунтовани, оскільки неповідомлення ОСОБА_1 про засідання комісії з розгляду акта про порушення є перешкодою для проведення такого засідання, оскільки порушує право на захист останньої.

Стосовно законності та обґрунтованості розрахований розмір вартості недоврахованої електричної енергії за період нарахування з 30 листопада 2017 року по 29 травня 2018 року; на загальну суму 15408,77 грн.

11 червня 2018 року у відповідності до вимог ПКЕЕН відбулося засідання комісії по розгляду акта про порушення № 046530 від 29 травня 2018 року щодо порушення правил користування електричною енергією для населення, на якому було встановлено, що вказаний вище акт про порушення складено правомірно, у зв`язку з чим прийнято рішення нарахування провести згідно з пунктом № 3.5 та за формулою № 2.7 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ (ПКЕЕН). Потужність 6,336 кВт; тривалість роботи струмоприймачів протягом доби 8 год; період нарахування з 30 листопада 2017 року по 29 травня 2018 року; всього підлягає до сплати 15408,77 грн.

Методика визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією затверджена постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України № 562 від 04.05.2006 року і була чинною на момент прийняття рішення комісії. Як вбачається зі змісту рішення комісії нарахування проведено згідно з пунктом № 3.5 та за формулою № 2.7 Методики (W доб.с.п.н. = Р с.п. * t вик.с.п. * К днів), при цьому визначена потужність Р = 6,336 кВт., t = 8 год., К = кількість днів нарахування.

Одночасно з тим, відповідно до умов Договору із енергопостачальником від 08 вересня 2017 року, а також в Акті про порушення від 29 травня 2018 року № 46530 потужність визначена у розмірі 5 кВт.

Вартість такої електричної енергії має визначатися із потужності 5 кВт, а не 6,336 кВт та становить 10 977,66 грн. (5 кВт * 8 год * 181 календарних днів).

Враховуючи вище викладене, суд приходить до висновку, що розрахунок заборгованості проведений позивачем з порушенням та не відповідає методиці визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією затверджена постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України № 562.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 4 Цивільного - процесуального кодексу України Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. У випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах..

За п. 5.5.5. Правил роздрібного ринку електричної енергії, споживач електричної енергії зобов`язаний: користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів); сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів; за умови неповної оплати за спожиту електричну енергію припинити власне електроспоживання відповідно до умов договору; здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору; дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та електроприладів згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів України; забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування; не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача;

Аналізуючи вищевикладені доводи в їх сукупності, суд приходить до висновку щодо недоведеність з боку позивача факту порушення правил користування електрично енергією відповідачем, а саме самовільне підключення електроустановок до електричної мережі поза приладом обліку з метою без облікового споживання електричної енергії; самовільне підключення виконано прихованим способом, позовні вимоги позивача про стягнення з відповідача заборгованості вартості необлікованої електричної енергії саме у розмірі 15408,77 грн. у даному випадку є не доцільним, оскільки враховуючи, що позивачем не доведено порушень саме ОСОБА_1 правил користування електричної енергією, що внаслідку призвело до використання необлікованої електричної енергії, а розрахунок вартості необлікованої електричної енергії проведений позивачем з порушенням методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно частин 1, 5, 6, 7 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст.89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

З огляду на вищевикладене, беручи до уваги всі встановлені судом факти і відповідні їм правовідносин, належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позову Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості на необліковану електроенергію, у зв`язку з недоведеністю позовних вимог.

Оскільки судом ухвалене рішення про відмову у задоволенні позову, враховуючи положення ст. 141 ЦПК України, суд відносить судові витрати по сплаті судового збору за рахунок позивача.

Враховуючи викладене та керуючись Правилами користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 р. № 1357, Правилами роздрібного ринку електричної енергії», затверджених 14.03.2018 року № 312 Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - Правила), Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживача Правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 року № 562, ст. 526, 610, 612, 625, 638, 642, 714 Цивільного кодексу України, ст. 2, 10, 49, 76-81, 89, 141, 264 - 265, 274, 279, 280, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

у х в а л и в:

Відмовити у задоволені позову Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості на необліковану електроенергію.

Відповідно до положень ч.1 та ч.2 ст.354 Цивільного процесуального кодексу України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до п.15.5 Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України в редакції Закону №2147-VІІІ від 03.10.2017 року, апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

С у д д я