У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 жовтня 2020 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Шумило Н.Б., ознайомившись із скаргою ОСОБА_1 на дії та рішення приватного виконавця,-

в с т а н о в и в:

27 жовтня 2020 року представник ОСОБА_1 адвокат Дурдинець Руслана Юріївна звернувся до суду зі скаргою на дії та рішення приватного виконавця, у якій просить:

-визнати протиправною та скасувати постанову про відкриття виконавчого провадження № 60221725 від 04 жовтня 2019 року;

- визнати протиправною та скасувати постанову про накладення арешту на майно боржника від 04 жовтня 2019 року у виконавчому провадженні № 60221725.

-визнати неправомірним та скасувати звіт про оцінку майна - квартири загальною площею 53,9 кв. м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , який здійснений 24 вересня 2020 року ТОВ «Байт» в межах виконавчого провадження №60221725.

-визнати неправомірними дії приватного виконавця Лукеча О.В. щодо визначення ринкової вартості майна - квартири загальною площею 53,9 кв. м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , в розмірі 809611,00 грн. на підставі звіту про оцінку майна від 24.09.2020р.

Дослідивши скаргу та додані до неї документи, приходжу до наступного висновку.

Спори щодо оскарження рішень, дій або бездіяльності державного виконавця під час виконання судового рішення врегульовано Розділом VII Цивільного процесуального кодексу України та Законом України "Про виконавче провадження".

Відповідно до ст. 447 ЦПК України сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи.

Згідно ч. 1 ст. 449 ЦПК України скаргу може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав чи свобод.

Відповідно до ч. 2 ст. 449 ЦПК України пропущений з поважних причин строк для подання скарги може бути поновлено судом.

Статтею 126 ЦПК України передбачено, що право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Як вбачається зі змісту скарги ОСОБА_1 між іншим просить визнати протиправною та скасувати постанову про відкриття виконавчого провадження від 04.10.2019 року, а вказану скаргу до суду подано лише 27.10.2020 року, тобто з пропуском строку, встановленого законом. Крім того, в матеріалах скарги відсутнє клопотання заявника про його поновлення.

Пунктом 16 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про практику розгляду судами скарг на рішення, дії або бездіяльність державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби під час виконання судових рішень у цивільних справах» від 07.02.2014 № 6, передбачено, що строки звернення заявника зі скаргою до суду є процесуальними, можуть бути поновлені за наявності поважних для цього причин за заявою заявника, яка подається одночасно зі скаргою або викладається в скарзі у вигляді клопотання . Якщо скаргу подано з пропуском строку, встановленого законом, та відсутнє клопотання про його поновлення, така скарга суддею одноособово залишається без розгляду при її прийнятті та повертається заявникові. При цьому заявникові може бути роз`яснено право на повторне звернення до суду на загальних підставах.

Враховуючи наведені норми, а також те, що скаргу ОСОБА_1 подано з пропуском строку, встановленого законом, та відсутнє клопотання про його поновлення, приходжу до висновку, що таку слід залишити без розгляду.

На підставі ст. ст. 126, 447, 448, 449 ЦПК України, суддя, -

постановив:

Скаргу ОСОБА_1 на дії та рішення приватного виконавця залишити без розгляду та повернути заявникові.

Роз`яснити заявнику право на повторне звернення до суду на загальних підставах.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду через Ужгородський міськрайонний суд протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Ужгородського міськрайонного

суду Закарпатської області Шумило Н.Б.