Справа № 585/777/20
Номер провадження 2/585/437/20
У Х В А Л А

31 березня 2020 року м.Ромни

Суддя Роменського міськрайонного суду Сумської області В.О. Шульга, розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Управління адміністративних послуг Роменської міської ради, про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 і просить визнати останнього таким, що втратив право користування житловим приміщенням, а саме житловим будинком за номером АДРЕСА_1 . В обґрунтування позову посилається на ч.2 ст. 405 ЦК України. Одночасно просить звільнити її від сплати судового збору.

Згідно пунктів 4)-5) ч.3ст.175ЦПК України позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно ч. 1 ст. 177 ЦК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів) (ч.5 ст. 177 ЦПК України).

З ч.1, ч.5 ст. 95 ЦПК України вбачається, що письмовими доказами є документи, які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

В позовній заяві, обґрунтовуючи заявлені вимоги, позивач зазначає, що відповідач за даною адресою фактично зареєстрований, проте проживає з 2003 року за адресою АДРЕСА_2 . В той же час, визначаючи норми чинного законодавства, які на його думку мають бути застосовані у даному випадку при вирішення спору, позивач посилається одночасно на ст.ст. 72, 116,156 ЖК України та ст. 405 ЦК України, які визначають різні підстави для вирішення питання щодо права користування житловим приміщенням.

Крім того, до позовної заяви не додано доказів на підтвердження тих обставин, які позивач вказує в обґрунтування позовних вимог позивач.

Звертаючись з позовом до суду, позивач просить звільнити її від сплати судового збору, при цьому вказує, що згідно відомостей з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків за № 25539 від 03.03.2020 жодних доходів вона не отримувала. Є пенсіонеркою та отримує мінімальну пенсію за віком у розмірі 2600 грн. Коштів катастрофічно не вистачає через купівлю ліків, продуктів та сплату комунальних платежів. Вона не може сплачувати судовий збір, а перебування відповідача на реєстраційному обліку є таким, що порушує її право як власника житлового приміщення у користуванні ним. При цьому позивач посилається на п. 3 ч.1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», вказуючи що відстрочити або розстрочити сплату судового збору суд може за умови, якщо предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Вирішуючи клопотання про звільнення від сплати судового збору, суд враховує наступне.

Відповідно до ч.3 ст. 177 ЦПК України у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів тощо.

Відповідно п.п.2) п.1 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подачу до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, сплачується судовий збір в розмірі 0,4 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що на час подачі заяви становить 840, 80 грн.

Відповідно до ч.1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

За змістом ч.3 ст. 136 ЦПК України з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Враховуючи викладене, єдиною підставою для вчинення судом дій, зокрема, для звільнення від сплати судового збору є майновий стан позивача. Обґрунтування пов`язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки, покладається на позивача.

З довідки Роменського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Сумської області вбачається, що з вересня по листопад 2019 р. позивач отримувала пенсію в розмірі 2658,38 грн. щомісячно, а з грудня 2019 р. по лютий 2020 в розмірі 2670,22 грн.

Також позивачем додано довідку ГУ ДПС у Сумській області № 25539 від 03.03.2020, відповідно до якої інформація про доходи ОСОБА_1 відсутня.

Проте, доказів скрутного матеріального становища позивачем не надано, зокрема, не надано доказів саме скрутного матеріального становища, а саме витрати, нагальні потреби у витратах, таке інше.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950), Рекомендація щодо заходів, які полегшують доступ до правосуддя № R (81)7, прийнята Комітетом міністрів Ради Європи 14 травня 1981 року, та практика Європейського суду з прав людини під час застосування цієї Конвенції не визнають необхідність сплати судових витрат обмеженням права доступу до суду. Разом із тим, ураховуючи положення пункту 1 статті 6 Конвенції та прецедентну практику Європейського суду з прав людини (зокрема, рішення від 19 червня 2001 року у справі "Креуз проти Польщі" (Kreuz v. Poland)), сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права, та має переслідувати законну мету.

Крім цього, позов про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, не може вважатися позовом, предметом якого є захист соціальних, трудових сімейних чи житлових прав, оскільки в даному випадку сам позивач, в обґрунтування позову вказав, що вона не може та позбавлена можливості в повній мірі розпоряджатися, як власник, житловим будинком, що розташований за адресою будинок АДРЕСА_1 .

З огляду на викладене клопотання про звільнення від сплати судового збору, за встановлених обставин, на даній стадії, задоволенню не підлягає. Крім цього, сплата судового збору тягне лише тимчасові витрати, оскільки у випадку задоволення позову, судові витрати стягуються з відповідача на користь позивача.

Частиною 4 статті 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно вимог ч. 1 ст. 185 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог ст. ст. 175, 177 цього Кодексу підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Управління адміністративних послуг Роменської міської ради, про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити недоліки заяви: визначити та вказати підстави, з яких суд має вирішувати спір, надати докази на підтвердження їх існування та конкретизувати, які саме норми чинного законодавства підлягають застосуванню при вирішенні спору; надати підтвердження сплати судового збору (інформація про розмір судового збору та реквізити для сплати на офіційному сайті Роменського міськрайонного суду - http://rmm.su.court.gov.ua/sud1815/).

Надати позивачу час для усунення недоліків - не більш як 10 днів з дня отримання ухвали, і роз`яснити, що в разі невиправлення недоліків позовної заяви у встановлений строк, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Роменського міськрайонного суду В. О. Шульга