справа №399/597/18
провадження №2/399/54/20
09 квітня 2020 року Онуфріївський районний суд Кіровоградської області в складі:
головуюча - суддя Шуліка О.О.
за участю секретаря Бобрик І.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Вишнівцівської сільської ради Онуфріївського району Кіровоградської області , ОСОБА_2 , за участю третьої особи ОСОБА_3 про визнання права власності на спадкове майно, -
ОСОБА_3 звернувся до суду з позовом згідно якого прохає суд винести рішення, яким визнати за ним як за спадкоємцем після смерті матері ОСОБА_4 право власності на житловий будинок АДРЕСА_1 .
Свої вимоги мотивував тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мати ОСОБА_4 після її смерті залишилась спадщина зокрема, складається з будинку, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 . Спадщину він прийняв як спадкоємець за заповітом, про що подав відповідну заяву до Онуфріївської державної нотаріальної контори . Інші спадкоємці його брат ОСОБА_3 , відмовився від спадщини за заповітом на користь іншого спадкоємця, про що також подав відповідну заяву. Інших спадкоємців, у тому числі неповнолітніх недієздатних немає. Не зважаючи на те, що спадщину він прийняв, він не може отримати свідоцтво про право на спадщину, оскільки відсутні правовстановлюючі документи, які підтверджували б право спадкодавця на спадкове майно. Факт належності будинку його матері підтверджується випискою з по господарського обліку Вишнівцівської сільської ради. Тому він змушений звернутися до суду з даним позовом.
Ухвалою Онуфріївського районного суду Кіровоградської області від 01 листопада 2019 року справу прийнято до свого провадження, визначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження та призначено до підготовчого засідання на 18.11.2019 року.
Ухвалою від 18 листопада 2019 року підготовче засідання відкладено на 18 грудня 2019 року за клопотанням представника відповідача про залучення третіх осіб, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 та витребувано копію спадкової справи.
Ухвалою Онуфріївського районного суду Кіровоградської області від 18.12.2019 року підготовче провадження продовжено та відкладено підготовче засідання.
Ухвалою Онуфріївського районного суду від 31.01.2020 року закрито підготовче провадження та призначено до судового розгляду по суті. Витребувано з Онуфріївської державної нотаріальної контори інформацію, а саме лист щодо повідомлення ОСОБА_2 про заведення спадкової справи та підтвердження щодо отримання даного листа останнім. Витребувано з Відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ДМС України в Харківській області інформацію щодо місця реєстрації ОСОБА_2 .
Ухвалою Онуфріївського районного суду від 16.03.2020 року залучено до участі у справі,в якості співвідповідача ОСОБА_2 . Виключено ОСОБА_2 з числа третіх осіб, що не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору.
В судове засідання представник позивача ОСОБА_3 - ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, але завчасно надіслав клопотання про розгляд справи без його участі позовні вимоги підтримує в повному обсязі.
Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлений належним чином, що підтверджується судовими повістками про виклик до суду. Крім того неодноразово повідомлявся шляхом публікації оголошення на веб-сайті Онуфріївського районного суду Кіровоградської області на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, також повідомлявся телефонограмою.
Третя особа ОСОБА_3 - в судове засідання не з`явився, але через електронну пошту було надіслано лист, згідно якого він заперечує проти розгляду справи без його участі та не заперечує проти задоволення позовних вимог.
В установлений судом строк відповідач відзив на позовну заяву не надав, тому відповідно до ч.8 ст.178 ЦПК України, суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Згідно ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.
Відповідачу було надано строк для подання відзиву на позовну заяву. Від представника позивача надійшло клопотання в якому він не заперечуює проти заочного розгляду справи. Відповідач, у встановлений судом строк, на адресу суду відзиву на позовну заяву не надав. Будь яких інших клопотань від учасників справи не надходило. Суд вирішує справу на підставі наявних у ній доказів.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. У зв`язку з цим, на підставі ст. 247 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу без фіксування судового процесу.
В зв`язку з тим, що суд не має відомостей про причину неявки відповідача, який був повідомлений належним чином, і який про причини своєї неявки суд не повідомив, заяву про розгляд справи за його відсутності суду не надав, суд відповідно до ч.4 ст.223 ЦПК України вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення), так як вважає, що є достатньо матеріалів про права та відносини сторін, і потреба дачі особистих пояснень відповідачем відсутня.
Представник позивача не заперечує проти розгляду справи по суті за відсутності відповідача, суд з його згоди ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України.
Розглянувши справу, безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, суд встановив наступне.
ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть від 2.01.2018 року серії НОМЕР_1 .
Судом встановлено, що після померлої ОСОБА_4 відкрилась спадщина на належне померлій за життя майно, а саме і на житловий будинок, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .
Спадкоємцями спадкового майна є ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , що підтверджується листом виданою Онуфріївською державною нотаріальною конторою, а також копією заповіту від 26.05.2015 року.
Частиною 1 ст. 1258 ЦК України передбачено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.
Статтею 1261 ЦК України передбачено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Позивач ОСОБА_3 звернувся з заявою до нотаріуса про прийняття спадщини після померлої ОСОБА_4
5.06.2018 року державним нотаріусом Онуфріївської державної нотаріальної контори, відмовлено у вчиненні нотаріальних дій, а саме було відмовлено у видачі свідоцтв про право на спадщину за законом на житловий будинок, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , у зв`язку з відсутністю зареєстрованого належним чином права власності на житловий будинок.
Згідно довідки виданої Вишнівцівської сільської ради Онуфріївського району Кіровоградської області встановлено, що померлій ОСОБА_4 належав житловий будинок, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 згідно по господарської книги № АДРЕСА_2 , об`єкта по господарського обліку № 01-0127-1.
Відповідач ОСОБА_3 з заявою про прийняття спадщини до нотаріуса не звертався.
Згідно листа від 6.11.2019 року відповідачу ОСОБА_3 було направлено державним нотаріусом Онуфріївської державної нотаріальної контори лист щодо роз`яснення права на подання заяви про прийняття спадщини, але останній своїм правом не скористався.
Відповідно до ст. 392 ЦК України, власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.
Згідно розяснень наданих Вищим спеціалізованим судом України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту в судовому порядку шляхом його визнання у разі, якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності (ст. 392ЦК). Якщо документи, що засвідчують право власності на нерухоме майно, існували, проте були втрачені власником та не можуть бути відновлені в передбаченому законом порядку, застосуванню підлягає ст.392ЦК, відповідно до якої позов про визнання права власності може бути пред`явлений, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати власником документа, який засвідчує його право власності.
Відповідно до норм ч. 5 ст. 1268 ЦК незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини та згідно із ч. 3 ст. 1296 ЦК відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.
Виникнення у спадкоємця права на спадщину, яке пов`язується з її прийняттям, як майнового права зумовлює входження права на неї до складу спадщини після смерті спадкоємця, який не одержав свідоцтва про право на спадщину (статті 1296, 1297ЦК).
Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.
Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
За правилами ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
В силу ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.
Статтею 1218ЦК України встановлено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Відповідно до ст.1222 ч.1ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи , які є живими на час відкриття спадщини, а також особи , які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини.
Відповідно до ст.ст.1220-1221,1223ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.
Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця.
Саме спадкування може відбуватися за заповітом або за законом.
Згідно із ст.ст.1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається.
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Натомість судом встановлено, що відповідач ОСОБА_3 названих вище вимог закону не дотримався та після відкриття спадщини не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.
Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України).
В той же час, відповідно до ст.ст. 1273-1275 ЦК України - спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 названого Кодексу, подавши нотаріусу за місцем відкриття спадщини відповідну заяву.
Відповідно до ст.ст.1296-1298ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину, яке видається спадкоємцям після закінчення шести місяців з часу відкриття спадщини. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається кожному з них із визначенням імені та часток у спадщині інших спадкоємців.
Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.
Виходячи з вище викладеного можливо зробити висновок, що прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власної волі. Вчинення або не вчинення спадкоємцем дій, з якими законодавець пов`язує прийняття спадщини, має визначальне значення для висновку про дотримання ним процедури входження у спадкування і кінцево дає відповідь на питання про прийняття спадщини.
Так, для прийняття спадщини спадкоємцем, який на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, необхідно особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Це є обов`язковим для обох названих видів спадкування.
У зв`язку з цим, для прийняття спадщини за заповітом слід вчинити ті ж дії, що і при спадкуванні за законом, а саме, подати до нотаріальної контори відповідну заяву, яка б свідчила про його дійсний намір прийняти спадщину в порядку спадкування за заповітом.
При цьому, такі дії теж повинні бути вчинені у встановлений законом для прийняття спадщини строк.
Пропуск такого строку, позбавляє спадкоємця можливості прийняти спадщину через нотаріальну контору і потребує пред`явлення ним позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.
Вказане у повній мірі відповідає Правовій позиції, висловленій Верховним Судом України в постанові від 6 лютого 2013 року в справі № 6-167цс12.
Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій.
Спадкоємець прийняв спадщину, якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини.
Спадкоємець за законом або за заповітом має право відмовитися від спадщини протягом шести місяців з дня відкриття спадщини. Вважається, що відмовився від спадщини той спадкоємець, який не вчинив жодної з дій, що свідчить про прийняття спадщини.
Отже, прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій.
Неприйняття спадкоємцем спадщини може бути виражено фактично, коли спадкоємець протягом строку, встановленого для прийняття спадщини, не здійснює дій, що свідчать про намір прийняти спадщину, або може бути виражено явно, коли спадкоємець шляхом подачі заяви в нотаріальну контору виражає свою незгоду прийняти спадщину.
Як вбачається з матеріалів справи, відповідач ОСОБА_3 , як спадкоємець за заповітом не звертався до нотаріуса з відповідною заявою про прийняття спадкового майна.
Тобто, жодних доказів того, що в межах строку, наданого цивільним законом, відповідач вчинив дії, які б свідчили про прийняття ним спадщини за заповітом або за заком, він не надав, що, виходячи зі змісту ч. 1ст. 1272ЦК України слід вважати фактичним неприйняттям спадщини за заповітом та за законом.
Таким, чином враховуючи викладене, суд вважає, що позовні вимоги позивача ґрунтуються на вимогах закону та підлягають задоволенню.
Судові витрати залишити по фактично понесеним.
Керуючись ст.ст.2-5, 76-81, 83, 141, 200, 206, 263-265 ЦПК України, ст.ст. 16, 328, 1216, 1217, 1218, 1220, 1268 ЦК України, суд,-
Позовні вимоги ОСОБА_1 до Вишнівцівської сільської ради Онуфріївського району Кіровоградської області , ОСОБА_2 , за участю третьої особи ОСОБА_3 про визнання права власності на спадкове майно, задовольнити.
Визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування за законом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 на житловий будинок, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .
Судові витрати залишити по фактично понесеним.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом 20 днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Кропивницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом встановлених законом строків не подана заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Відомості про учасників справи:
Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який проживає за адресою: АДРЕСА_3 ,
Представника позивача ОСОБА_3 - адвоката Галюк Р.М., юридична адреса: АДРЕСА_7
Відповідач: ОСОБА_2 , який зареєстрований АДРЕСА_4 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_5 .
Третя особа: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який зареєстрований та проживає: АДРЕСА_6
Суддя О.О. Шуліка