Справа № 202/1188/19
Провадження № 2/202/190/2020
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 вересня 2020 року Індустріальний районний суд м. Дніпропетровська

у складі: головуючого судді - Кухтіна Г.О.

за участю секретаря судового засідання - Паленко І.М.

представника позивача - ОСОБА_1

представника відповідача - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпро цивільну справу за позовною ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

В лютому 2019 року позивач звернулася до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, в якому просила суд ухвалити рішення, яким визначити їй, ОСОБА_3 , додатковий строк для прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_6 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 терміном у два місяці з часу набрання законної сили рішенням суду.

В обґрунтування позовної заяви зазначила, що вона є дочкою ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , народилася та постійно проживає у Росії. Позивач зазначає, що пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин. Відносини з батьком склалися досить непрості, міцного родинного зв`язку між батьком та позивачем не вбачалося, у зв`язку з чим позивач здебільшого спілкувалася у телефонному режимі із родичами та постійно цікавилася про батька через останніх, які запевняли її, що ОСОБА_6 , почуває себе добре.

Оскільки родичі приховали від позивача факт смерті батька, знаходячись на великій відстані від України та місця проживання спадкодавця, несвоєчасного отримання відомостей про стан здоров`я батька за умови перебування з ним у складних відносинах та відсутності особистого спілкування, із заявою про прийняття спадщини у шестимісячний строк до нотаріальної контори позивач не звернулась.

Позивачу стало відомо про його смерть лише у 2017 році. На похованні, відповідно, через свою неосвідомленість про смерть батька, позивач не була присутня. Після отримання відомостей про його смерть,позивач видала у Російській Федерації довіреність на представництво її інтересів в нотаріальній конторі та в суді з питання вступу у спадщину після смерті батька.

Ухвалою Індустріального районного суду міста Дніпропетровська від 18 березня 2019 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Індустріального районного суду міста Дніпропетровська від 09 квітня 2019 року задоволено клопотання представника позивача про витребування доказів, витребувано з Шостої Дніпровської державної нотаріальної контори копію спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_6 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 та задоволено клопотання про допит свідків у судовому засіданні, закрито підготовче провадження у справі.

В судовому засіданні представник позивача, адвокат Опара Г.В., позов підтримала та наполягала на його задоволенні, посилаючись на обставини, зазначені в позові.

В судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_4 , адвокат Самуха В.О., позов не визнав у повному обсязі, вважав його необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню.

Відповідач ОСОБА_5 в судове засідання не з`явилася, надала суду заяву, якою позовні вимоги визнала, просила справу розглядати за її відсутності.

Суд, заслухавши сторін, допитавши свідків, з`ясувавши всі обставини справи та перевіривши їх доказами, ознайомившись із матеріалами спадкової справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню за наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свободи чи законних інтересів.

Положення ч. 1 ст. 15 ЦК України передбачають, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Судом встановлено, що ОСОБА_6 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 ,що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим Індустріальним відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Дніпропетровського міського управління юстиції Серії НОМЕР_1 , про що складено відповідний актовий запис №288.

Після смерті ОСОБА_6 відкрилася спадщина на все належне йому майно.

ОСОБА_3 є донькою ОСОБА_6 , що підтверджується свідоцтвом про народження, виданим 24 травня 1983 року, запис в книзі реєстрації актів про народження № 1032 та копіями довідок про укладення шлюбу ОСОБА_7 .

З матеріалів спадкової справи № 150/2013, заведеної Шостою дніпровською державною нотаріальною конторою після смерті ОСОБА_6 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , вбачається, що з заявами про прийняття спадщини звернулися ОСОБА_8 , ОСОБА_3 . З заяви ОСОБА_9 про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_6 вбачається, що відповідач повідомила про наявність іншого спадкоємця дружини померлого - ОСОБА_5 , про наявність ще одного спадкоємця першої черги доньки ОСОБА_6 - ОСОБА_3 нотаріусу не повідомила, хоча у судовому засіданні не заперечувався факт обізнаності відповідача ОСОБА_4 про наявність у ОСОБА_6 доньки від першого шлюбу, позивача по справі.

Відповідно до змісту статей 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ч.2 ст.1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

За правилами частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Статтею 1270 ЦК України визначено шестимісячний строк для прийняття спадщини, який починається з часу відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

ОСОБА_3 заяву про прийняття спадщини, в строк передбачений статтею 1270 ЦК України, не подала.

Постановою державного нотаріуса Шостої дніпровської державної нотаріальної контори Карлової Т.Г. від 01 березня 2018 року відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на ім`я ОСОБА_3 на майно, що залишилося після смерті її батька у зв`язку з тим, що у спадкоємця відсутній факт прийняття спадщини.

З нотаріально посвідченої довіреності серії 75А А 0676508 від 23.11.2017 року, виданої ОСОБА_3 на представництво її інтересів щодо прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_6 ,померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , вбачається, що позивач зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом зазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця для вчинення цих дій.

В судовому засіданні в якості свідків допитано ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та ОСОБА_12 .

Так, свідок ОСОБА_10 пояснив, що саме він у 2017 році повідомив ОСОБА_3 про смерть батька, сповістив він її, оскільки є співвласником спадкового будинку. Також пояснив суду, що ОСОБА_13 не була присутня на похованні та те, що з батьком ОСОБА_6 у неї склалися складні відносини, і спілкувалася вона в Україні тільки з тіткою - ОСОБА_11 та двоюрідним братом ОСОБА_12 , які умисно приховали від позивача відомості про факт смерті ОСОБА_6 .

Свідок ОСОБА_11 пояснила суду, що вона є тіткою позивача. Зазначила, що у позивача з її батьком ОСОБА_6 не було тісного родинного спілкування. Саме ОСОБА_6 не хотів спілкуватися зі своєю дочкою від першого шлюбу ОСОБА_3 , позивач спілкувалася тільки з нею - ОСОБА_11 , та двоюрідним братом ОСОБА_12 , переважно у соціальних мережах в Інтернеті. Свідок пояснила, що вони з сином ОСОБА_12 вирішили не сповіщати ОСОБА_3 про смерть її батька ОСОБА_6 , оскільки перебували у добрих стосунках з ОСОБА_4 і не хотіли, щоб виникли сварки з приводу спадщини, також повідомила, що на прямі запитання: «Як батько?» увесь час, з дня смерті ОСОБА_6 , особисто запевняла ОСОБА_3 , що з ним все добре, навіть надсилала ОСОБА_3 фотографії батька після його смерті у підтвердження своїх слів.

Свідок ОСОБА_12 пояснив суду, що він є двоюрідним братом позивача, що постійно спілкувався з нею у соціальних мережах в Інтернеті, та що зі ОСОБА_6 позивач не спілкувалася, так як у останнього був складний характер, він не хотів спілкуватися з дочкою, однак, ОСОБА_3 постійно цікавилася у свідка про долю батька, і як він себе почуває. Свідок пояснив, що домовився з матір`ю не вмішуватися у спадкові справи спадкоємців ОСОБА_6 , не хотів посваритися з ОСОБА_4 , тому приховав правдиву інформацію щодо факту смерті ОСОБА_6 , повідомляв, що у останнього все добре. Про факт смерті не повідомив і пізніше, йому стало відомо від ОСОБА_10 , що останній сповістив ОСОБА_3 у 2017 році про смерть її батька.

Суд, вивчивши матеріали справи, оцінивши показання свідків, встановив, що у позивача були поважні причини, з яких вона пропустила визначений ст. 1270 ЦК України строк для прийняття спадщини, а саме: мала місце добросовісна необізнаність позивача про смерть спадкодавця за умови умисного приховання від неї зазначеного факту, умисного введення її в оману стосовно здоров`я батька.

Суд приймає до уваги правовий висновок, викладений у Постанові Верховного Суду від 26 червня 2019 року по справі № 565/1145/17 (провадження № 61-38298св18), поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Таким чином, суд також враховує віддаленість місця постійного проживання позивача, як спадкоємця, та місця знаходження спадкового майна, що позбавило можливості позивача своєчасно особисто отримати відомості про факт смерті батька та своєчасно звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини.

У відповідності до п. 23 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30 травня 2008 року вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» встановлено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (ч. 2 ст. 1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Таким чином, судом встановлено, що позивач проживала в іншій країні, на великій відстані від місця відкриття спадщини, була позбавлена можливості спілкуватися зі своїм батьком через небажання останнього, об`єктивно була позбавлена можливості бути своєчасно обізнаною про факт смерті батька за умови умисного приховання іншими членами сім`ї та близькими родичами відомостей про факт смерті ОСОБА_6 .

При цьому суд також керується частиною першою статті 2 ЦПК, за змістом якої одним із завдань цивільного судочинства є справедливий розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб.

Аналізуючи зібрані докази в їх сукупності, суд вважає зазначені позивачем причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними, оскільки вони пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій щодо своєчасного прийняття спадщини та вважає можливим визнати причину пропуску позивачем строку для прийняття спадщини після смерті батька поважною, та вважає можливим позов задовольнити, визначивши позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті її батька ОСОБА_6 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , протягом двох місяців з дня набрання рішенням законної сили.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 77, 78, 81, 82, 141, 246, 264, 265, 266 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_3 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_4 ( АДРЕСА_2 ), ОСОБА_5 ( АДРЕСА_3 ) про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, - задовольнити.

Визначити ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк тривалістю два місяці з дня набрання рішення законної сили для подання заяви про прийняття спадщини , яка відкрилась після смерті ОСОБА_6 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Рішення може бути оскаржено в Дніпровський апеляційний суд протягом 30 днів з дня його проголошення шляхом подачі апеляційної скарги через Індустріальний районний суд м. Дніпропетровська.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 25 вересня 2020 року.

Суддя Г.О. Кухтін