Справа № 496/1253/20
Провадження № 2/496/1206/20
У Х В А Л А

02 квітня 2020 року Суддя Біляївського районного суду Одеської області Трушина О.І., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Вигодянської сільської ради Біляївського району Одеської області про визнання права власності у порядку спадкування за законом,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з вказаною позовною заявою і просить встановити факт прийняття ним спадщини, а саме: земельної частки (паю) розміром 3,80 в умовних кадастрових гектарів, що знаходиться на землях Колективного сільськогосподарського підприємства «Вигодянський» в с. Вигода Біляївського району Одеської області, після смерті матері ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , а також визнати за ним право власності на вищевказану земельну частку (пай) у порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Частиною 4 статті 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Відповідно до п.п. 3 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» № 3674-VI від 08.07.2011 р., за подання позовної заяви майнового характеру стягується судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання фізичною особою позовної заяви немайнового характеру стягується судовий збір у розмірі 0,4% розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно зі ст.7 Закону України «Про державний бюджет України на 2020 рік», прожитковий мінімум для працездатних осіб у 2020 року з 01 січня встановлений у розмірі 2102 грн.

Таким чином, судовий збір - за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру становить розмір 1 відсотку ціни позову, але не менше 840,80 грн. та не більше 10510 грн.; за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру становить 840,80 грн.

Частиною 3 статті 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Судом встановлено, що позивачем заявлено у позові дві вимоги: одна вимога майнового характеру про визнання права власності на земельну частку (пай) у порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , а також вимога немайнового характеру про встановлення факту прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Отже, у позовній заяві ОСОБА_1 і повинна бути зазначена ціна позову у відповідності до п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України (ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна), оскільки розподіл судових витрат, у відповідності до вимог ст. 141 ЦПК України, впливає з вартості майна (ціни позову) у разі прийняття рішення суду.

При цьому, зазначена ціна позову у розмірі 117864,60 грн. позивачем вирахувана відповідно до наказу Міністерства аграрної політики та продовольства України № 262 від 23.05.2017 року, яким встановлена нормативно грошова оцінка одиниці площі ріллі по Одеській області у розмірі 31017 грн. (1 га), виходячи з чого позивач помножив 3,80 умовних кадастрових гектарів на 31017 грн., та, на його думку, вирахував вірну ціну позову.

Натомість суд звертає увагу, що показник нормативно грошової оцінки одиниці площі ріллі за 1 га, наведений у додатку № 1 до «Порядку нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення», не може свідчити про правильність визначення позивачем як дійсної ринкової вартості земельної частки (паю), про визнання права власності на яку заявлено позовну вимогу, так і правильності визначення ставки судового збору, належного до сплати у зв`язку з подачею позову до суду, з огляду на таке.

Згідно ч.5 ст. 201 Земельного кодексу України - грошова оцінка земельних ділянок проводиться за Методикою, яка затверджується Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України про затвердження Методики нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення - за результатами проведення нормативної грошової оцінки окремої земельної ділянки сільськогосподарського призначення територіальний орган Держгеокадастру через центр надання адміністративних послуг за місцезнаходженням земельної ділянки видає витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земель у строк.

Так, головною метою визначення середнього показника нормативно грошової оцінки одиниці площі ріллі по області України (наведеного у додатку № 1 до "Порядку нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення", затвердженого наказом Мінагрополітики від 23.05.2017 № 262) є визначення загального підходу до оподаткування земельних ділянок, розташованих за межами населених пунктів та нормативно грошова оцінка яких не проведена.

Водночас, 07.02.2018 постановою Кабінету Міністрів України за № 105 було затверджено Порядок проведення загальнонаціональної (всеукраїнської) нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення.

Відповідно до Порядку № 105, оцінку проводить уповноважений Держгеокадастром на здійснення заходів, передбачених бюджетною програмою "Проведення земельної реформи", суб`єкт господарювання, якому надаються бюджетні кошти на безповоротній основі в межах відповідних бюджетних асигнувань та який є суб`єктом оціночної діяльності відповідно до статті 6 та з урахуванням вимог частини третьої статті 18 Закону України "Про оцінку земель" (далі - виконавець).

Об`єктом оцінки є землі сільськогосподарського призначення незалежно від форми власності в межах території природно-сільськогосподарських районів (у тому числі гірських природно-сільськогосподарських районів) Автономної Республіки Крим, областей, крім земель сільськогосподарського призначення в межах населених пунктів, оцінка яких проводиться відповідно до Методики нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 23 березня 1995 р. № 213.

Оцінка включає підготовчі роботи, ґрунтові обстеження (у разі потреби), камеральні роботи та складення за результатами проведення оцінки технічної документації із загальнонаціональної (всеукраїнської) нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення.

З метою внесення відомостей про нормативну грошову оцінку земель сільськогосподарського призначення, отриманих у результаті проведення оцінки, виконавець створює електронний документ відповідно до Порядку ведення Державного земельного кадастру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17 жовтня 2012 р. № 1051. Виконавець під час розроблення технічної документації складає її окремими томами для Автономної Республіки Крим та кожної області.

Технічна документація з позитивним висновком державної експертизи у десятиденний строк надсилається поштою разом із супровідним листом до Мінагрополітики для затвердження.

Затверджена технічна документація протягом п`яти робочих днів з дня затвердження подається Мінагрополітики Державному кадастровому реєстратору Держгеокадастру разом із заявою про внесення відомостей про проведення оцінки до Державного земельного кадастру.

Дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації за формою згідно з додатком 3 до Порядку нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення, затвердженого наказом Мінагрополітики від 23.05.2017 № 262.

Технічна документація з нормативної грошової оцінки земельної ділянки сільськогосподарського призначення, яка розроблена і затверджена рішенням органу місцевого самоврядування та відомості про яку внесені до Державного земельного кадастру до затвердження технічної документації, діє протягом строку, визначеного частиною другою статті 18 Закону України "Про оцінку земель".

У разі, коли технічна документація з нормативної грошової оцінки земельної ділянки сільськогосподарського призначення розроблена, але не затверджена рішенням органу місцевого самоврядування, та/або відомості про таку оцінку не внесені до Державного земельного кадастру до затвердження технічної документації, до Державного земельного кадастру підлягають внесенню та використовуються відомості про оцінку.

Таким чином, станом на 2020 рік на законодавчому рівні затверджені планові заходи по проведенню нової загальнонаціональної (всеукраїнської) нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення, відомості про яку підлягають внесенню до Державного земельного кадастру, та визначено, що дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації.

Натомість позивач до суду не надав доказів того, що нормативно грошова оцінка спірної земельної ділянки станом на 2020 рік не проведена. Також позивач не довів, що технічна документація нормативно грошової оцінки спірної земельної ділянки Біляївською районною державною адміністрацією як у 2020 році, так і в інші роки, не розроблялася та не затверджувалася.

Суд вказує, що посилання на додаток № 1 до Порядку № 262, в якому вказані середні показники нормативно грошової оцінки одиниці площі ріллі по області України, є неналежним доказом, який засвідчує дійсну вартість спірного майна (земельної частки (паю)) станом на 2020 рік, враховуючи також, що відповідно до примітки, яка міститься у додатку № 1 до вищевказаного порядку, нормативна грошова оцінка одиниці площі ріллі по Автономній Республіці Крим та по областях визначена станом на 01.01.2018.

Поряд з іншим суд вказує, що приписами статті 5 Закону України "Про оцінку земель" передбачена можливість проведення як нормативної грошової оцінки, так і експертної грошової оцінки земельних ділянок, з яких можна було б встановити суду у 2020 році дійсну вартість спірного майна, на яке просить визнати право власності позивач у даній справі.

Однак позивач вищевказаних документів суду разом з позовною заявою не подав, отже наразі позовна заява не містять доказів, з яких можна встановити оцінку вартості спірної земельної частки у 2020 році, оскільки визначена позивачем ціна позову, з якої було сплачено ставку судового збору, вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна станом на день подання позову до суду.

У зв`язку з чим, суд зазначає, що позивачу необхідно вказати ціну позову, яка повинна дорівнювати дійсній ринковій ціні спірного нерухомого майна земельної частки (паю) розміром 3,80 в умовних кадастрових гектарів, що знаходиться на землях Колективного сільськогосподарського підприємства «Вигодянський» в с. Вигода Біляївського району Одеської області, станом на день подання позову до суду 27.03.2020 року, виходячи з чого доплатити судовий збір за вимогу майнового характеру та надати оригінал квитанції до суду.

Крім того, як зазначалося вище, позивачу також необхідно надати оригінал квитанції до суду за вимогу немайнового характеру у розмірі 840,80 грн.

Відповідно до абз. 2 п. 26 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року за № 10, з урахуванням внесених змін і доповнень від 25 вересня 2015 року, відповідно до частини другої статті 9 Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір», суд перед відкриттям провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України. У зв`язку із цим суд повинен перевірити, щоб платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою, що додаються до позовної заяви (заяви, скарги), містили відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 розділу 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання. Держави-учасниці користуються у цьому питанні певною свободою розсуду (справа «Принц Ліхтенштейну Ганс-Адам ІІ проти Німеччини»).

Згідно ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, суд вважає, що позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення недоліків.

Водночас, суд звертає увагу позивача, що при огляді матеріалів позовної заяви встановлено розбіжності у по батькові ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: у свідоцтві про народження ОСОБА_1 серії НОМЕР_1 від 31.10.2019 року в графі «мати» по батькові ОСОБА_3 зазначено як « ОСОБА_4 », тоді як у свідоцтві про смерть серії НОМЕР_2 від 12.10.2000 року по батькові останньої зазначено як « ОСОБА_5 ».

Керуючись ст. ст. 175, 176, 185 ЦПК України, суддя,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Вигодянської сільської ради Біляївського району Одеської області про визнання права власності у порядку спадкування за законом залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня вручення ухвали.

На ухвалу суду може бути подана апеляційна скарга в частині визначення розміру судового зборупротягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення до Одеського апеляційного суду, через Біляївський районний суд Одеської області.

Повне судове рішення складено 02.04.2020 року.

Суддя О.І. Трушина