У х в а л а

13 квітня 2020 року

м. Київ

справа № 554/5563/19

провадження № 61-6325 ск 20

Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду Ігнатенка В. М.

розглянув касаційну скаргу Полтавського апеляційного суду на постанову Харківського апеляційного суду від 26 лютого 2020 року та ухвалу Харківського апеляційного суду від 16 березня 2020 року в справі за позовом ОСОБА_1 до Полтавського апеляційного суду, Апеляційного суду Полтавської області, Державної казначейської служби України, третя особа - ОСОБА_2 , про відшкодування моральної шкоди,

В с т а н о в и в:

03 квітня 2020 року Полтавський апеляційний суд (далі - заявник) надіслав засобами поштового зв`язку до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Харківського апеляційного суду від 26 лютого 2020 року та ухвалу Харківського апеляційного суду від 16 березня 2020 року. Повний текст постанови суду апеляційної інстанції складений 06 березня 2020 року.

У касаційній скарзі Полтавський апеляційний суд просить суд касаційної інстанції скасувати постанову Харківського апеляційного суду від 26 лютого 2020 року та ухвалу Харківського апеляційного суду від 16 березня 2020 року, і ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справ між суддями для розгляду справи визначено суддю-доповідача Ігнатенка В. М.

Подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження, з огляду на наступне.

У порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановленому розмірі.

Натомість у матеріалах касаційної скарги міститься клопотання заявника про відстрочення сплати судового збору, яке обґрунтовується відсутністю коштів для оплати необхідної суми судового збору. На підтвердження зазначених обставин, заявником надано довідку від 03 квітня 2020 року.

Згідно з частиною першою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, зокрема, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Однак, в наданій заявником довідці від 03 квітня 2020 року зазначено, зокрема, про відсутність у заявника коштів для сплати у повному обсязі судового збору при поданні касаційної скарги, що відповідно свідчить про непідтвердження заявником даним документом об`єктивної неможливості сплати необхідної суми судового збору (або її частини) при поданні саме даної касаційної скарги.

Отже, слід відмовити Полтавському апеляційному суду у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги на постанову Харківського апеляційного суду від 26 лютого 2020 року та ухвалу Харківського апеляційного суду від 16 березня 2020 року.

Таким чином, Полтавському апеляційному суду необхідно надати до суду документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (підпункт 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір»», в редакції, чинній станом на дату подання позовної заяви у даній справі).

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 2019 року становив 1 921,00 грн.

Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Зі змісту касаційної скарги вбачається, що заявник оскаржує постанову суду апеляційної інстанції, якою стягнуто на користь позивача грошові кошти у сумі 40 000,00 грн.

Ураховуючи зазначене вище, за подання касаційної скарги на постанову Харківського апеляційного суду від 26 лютого 2020 року, заявнику необхідно сплатити судовий збір, з рахуванням оспорюваної суми та згідно вимог Закону України «Про судовий збір», у розмірі 1 536,80 грн (1 921,00*0,4*200%).

Відповідно підпункту 9 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання юридичною особою касаційної скарги на ухвалу суду становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 2020 року становив 2 102,00грн.

Таким чином, за подання касаційної скарги на ухвалу Харківського апеляційного суду від 16 березня 2020 року, заявнику необхідно оплатити судовий збір у сумі 2 102,00 грн.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду має бути перераховано або внесено до УК у Печерському районі м. Києва, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, код класифікації доходів бюджету: 22030102, номер рахунку отримувача (стандарт IBAN): UA0026007.

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати оригінал документа, що підтверджує його сплату.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала. За змістом частини першої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог цього Кодексу щодо форми і змісту, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19» установлено з 12 березня 2020 року до 3 квітня 2020 року на усій території України карантин, а 25 березня 2020 року Кабінетом Міністрів України на території України запроваджено режим надзвичайної ситуації та продовжено карантин до 24 квітня 2020 року.

У пункті 3 розділу ХII «Прикінцеві положення» ЦПК України зазначено, зокрема, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину.

Касаційну скаргу Полтавського апеляційного суду необхідно залишити без руху з наданням йому можливості усунути вищевказані недоліки.

На підставі наведеного, керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,

У х в а л и в:

Залишити без руху касаційну скаргу Полтавського апеляційного суду на постанову Харківського апеляційного суду від 26 лютого 2020 року та ухвалу Харківського апеляційного суду від 16 березня 2020 року, та надати для усунення зазначених вище недоліків строк до 22 травня 2020 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали та закінчення строку дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на запобігання поширення коронавірусної хвороби (COVID-19).

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Суддя В. М. Ігнатенко