Справа № 215/6479/19
ЗАОЧНЕ Р І Ш Е Н Н Я
26 жовтня 2020 року Тернівський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі: головуючого - судді - Коноваленка М.І.,
секретар судового засідання - Таран О.В.,
представника позивача - ОСОБА_1
розглянувши у відкритому судовому засіданні, в порядку загального позовного провадження, цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування,-
06.11.2019 р. позивач звернувся з позовом та 25.11.2020 р. з уточненим позовом до ОСОБА_2 в якому просить суд визнати право власності в порядку спадкування на Ѕ частку квартири після смерті матері - ОСОБА_3 .
В обґрунтуванні позовних вимог вказує, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мати - ОСОБА_3 . Спадкоємцями першої черги після її смерті є він, як син спадкодавця - ОСОБА_2 та донька ОСОБА_2 відповідач. 12.02.2016 р. він звернувся до нотаріуса Криворізького міського нотаріального округу Ткаченко Л.Б. із заявою про прийняття спадщини, але 14.03.2016 р., нотаріусом було видано постанову про відмову у вчинені нотаріальної дії, після чого він змушений був звернутися до суду, щодо усунення від права на спадкування відповідача, однак рішенням суду йому було відмовлено у позові. 30.01.2019 р. від знову звернувся до нотаріуса із заявою про видачу йому свідоцтва про право власності на Ѕ частку квартири за адресою: АДРЕСА_1 після смерті матері, однак нотаріусом згідно листа від 30.01.2019 р. йому було відмовлено, у зв`язку з тим, що відповідач ухиляється від вступу у спадщину, не з`являється до нотаріуса. Тому, враховуючи, що у позивача наявні перешкоди в оформленні спадкових прав у нотаріальному порядку, він звернувся до суду з даним позовом, який просить задовольнити в повному обсязі.
Ухвалою суду від 03.12.2019 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання та відповідачу надано строк для подання відзиву на даний позов та роз`яснено наслідки його неподання без поважних причин.
Відповідач відзиву на даний позов у визначений судом строк не подала, в судове засідання не з`явилася про причини неявки суд не повідомила.
15.04.2020 р. ухвалою суду за клопотанням представника позивача по справі було витребувано копії матеріалів спадкової справи №7/2013.
03.06.2020 р. ухвалою суду продовжено строк підготовчого провадження та відкладено розгляд справи для повідомлення сторін по справі.
27.07.2020 р. ухвалою суду задоволено клопотання представника позивача про витребування доказів та відкладено підготовче засідання для належного повідомлення відповідача про час та місце розгляду справи.
17.09.2020 р. на виконання ухвали суду сьомою Криворізькою нотаріальною конторою в.о. державного нотаріуса Криворізької філії державного нотаріального архіву направлено копію спадкової справи №7/2013 щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3
18.09.2020 р. ухвалою суду закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду.
26.10.2020 р. ухвалою суду визначено розгляд справи в заочному порядку в зв`язку з неявкою відповідача.
Позивач в судовому засідання позов підтримав, просив задовольнити у повному обсязі, не заперечує проти заочного розгляду справи.
Представник позивача підтримав доводи викладені в позовній заяві та позивачем, просив задовольнити позов у повному обсязі за відсутності відповідача в заочному порядку.
Відповідачка повідомлялася про час та місце розгляду справи на 29.01.2020 р. , 11.03.2020 р., 15.04.2020 р., 03.06.2020 р., 23.07.2020 р. , 27.07.2020 р., 17.09.2020 р., 26.10.2020 р. згідно поштових повідомлень (а.с. 42-43, 47-48, 64-67), які повернулися в суд з відміткою «у зв`язку з закінченням терміну зберігання» та «залишено повідомлення», відповідачка в судове засідання не з`явилася.. Жодних заяв, клопотань, заперечень чи відзив на позов не надала, причини неявки суду не повідомила.
Суд вважає можливим розглянути справу у відсутності відповідача, відповідно до ч.1 ст. 280 ЦПК України в заочному порядку, враховуючи, що остання скористалася своїми процесуальними правами.
Вивчивши наявні матеріали справи, установивши фактичні обставини спору, дослідивши зібрані докази у їх сукупності, надавши правовідносинам, що виникли між сторонами у справі належну правову оцінку, суд доходить наступного висновку.
Під час розгляду справи суд установив, що відповідно до свідоцтва про смерть виданого Тернівським відділом РАЦС реєстраційної служби Криворізького міського управління юстиції 18.03.2013 р., серія НОМЕР_1 , актовий запис №368, ОСОБА_3 померла - ІНФОРМАЦІЯ_3 , позивач є сином померлої, що підтверджується свідоцтвом про народження виданим 24.09. 1978 р. виданим Тернівським районним відділом РАЦС міста Кривого рогу, серія НОМЕР_2 , актовий запис №1048. За життя відповідно до витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 14.04.2003 р. ОСОБА_3 належала квартира АДРЕСА_2 .
Суд витребував та дослідив у судовому засіданні матеріали спадкової справи №7/2013, відкриті приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу 03.04.2013 р. щодо майна померлої ОСОБА_3 проаналізувавши відповідні матеріали, суд встановив наступне.
Відповідно до свідоцтва про смерть виданого Тернівським відділом РАЦС реєстраційної служби Криворізького міського управління юстиції 18.03.2013 р., серія НОМЕР_1 , актовий запис №368, ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 . 03 квітня 2013 року із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса звернувся ОСОБА_2 , крім того 10.09.2013 р. із заявою про прийняття спадщини звернулася ОСОБА_2 відомостей, що б свідчили на наявність інших спадкоємців, матеріали спадкової справи не містять. Згідно листа приватного нотаріуса №220/02-14 від 18.09.2014 р. та №251/02-14 від 27.07.2015 р. відповідач ОСОБА_2 повідомлялась про умови отримання свідоцтва про право на спадщину, але не з`явилася, тому позивачу постановою від 12.02.2016 р. було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку із наявністю суперечки між спадкоємцями щодо розміру часток у спадковому майні.
Згідно зі статтею 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (стаття 1217 ЦК України). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (стаття 1218 ЦК України).
Відповідно до ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті, а у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охопленням заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.
Суд зазначає, що у зв`язку з відсутністю заповіту спадкування в даному випадку має здійснюватися за законом.
Оцінивши досліджені у справі докази суд погоджується, що позивач є спадкоємцем першої черги.
Відповідно до ст. 1223 ЦК України, частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах.
Питання, що пов`язані зі спадкуванням, чітко регламентовані положеннями Книги шостої ЦК України. Так, відповідно до статті 1258 ЦК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.
Згідно з частинами 1, 3, 5 статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.
Відповідно до частин 1, 2 статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.
Згідно з частинами 1, 2 статті 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.
У Рішенні Конституційного Суду України від 01 грудня 2004 року №18-рп/2004 надано офіційне тлумачення поняття охоронюваний законом інтерес як прагнення до користування конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом, як зумовленого загальним змістом об`єктивного і прямо не опосередкованого у суб`єктивному праві простого легітимного дозволу, що є самостійним об`єктом судового захисту та інших засобів правової охорони з метою задоволення індивідуальних і колективних потреб, які не суперечать Конституції і законам України, суспільним інтересам, справедливості, добросовісності, розумності та іншим загально-правовим засадам.
Досліджені матеріали справи підтверджують наявність у ОСОБА_2 охоронюваного законом інтересу, спрямованого на оформлення майнових прав у порядку спадкування після померлої матері.
З урахуванням викладеного, а також оскільки за загальним правилом спадщина належить спадкоємцеві з часу її відкриття та незалежно від часу її прийняття (частина 5 статті 1268 ЦК України), суд зазначає, що майнові права ОСОБА_2 на спадщину охоплюються категорією майно в розумінні статті 1 Першого протоколу до Конвенції. Такі права особи підлягають захисту та дієвим механізмом захисту цих прав є визнання за особою права власності на Ѕ частку квартири за адресою: АДРЕСА_1 - у порядку спадкування після померлої ОСОБА_3 .
Перевіривши факти і обставини, якими позивач обґрунтовував свої вимоги, дослідивши та оцінивши докази у їх сукупності та взаємозв`язку, встановивши характер правовідносин, що виникли між сторонами, і надавши їм належну правову оцінку, - суд дійшов висновку про задоволення позову повністю.
Згідно з частинами 1, 2 статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
У зв`язку з повним задоволенням позову ОСОБА_2 суд покладає судові витрати на відповідача та стягує на користь позивача судові витрати: суму сплаченого судового збору в розмірі 768, 40 гривень.
Керуючись статтями 10-13, 19, 76, 81, 141, 258, 259, 263- 265, 268, 280 пунктами 8, 15.5 розділу ХІІІ ЦПК України, ч.1, 2 ст. 328, 1216-1218, 1223,1261-1265, 1270 ЦК України суд,-
Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування задовольнити.
Визнати право власності в порядку спадкування за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_3 , після смерті матері - ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 , на Ѕ частину квартири за адресою: АДРЕСА_3 .
Стягнути з відповідача ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_4 на користь ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_3 судовий збір в сумі 768,40 грн.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яка подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивачем заочне рішення суду може бути оскаржено шляхом подання апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Відповідачем заочне рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Повний текст рішення складено 29.10.2020 р.
СУДДЯ: