Справа № 433/1800/18
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 березня 2020 року смт Біловодськ

Біловодський районний суд Луганської області у складі:

головуючого Соболєва Є.О.,

при секретареві Савенко Т.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , в якому позивач просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

ВСТАНОВИВ:

Обґрунтовуючи свою вимогу позивач вказала, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її бабуся ОСОБА_3 , яка проживала за адресою: АДРЕСА_1 . Після смерті останньої залишилася спадщина з державного акту на право приватної власності на землю (паю), виданого на ім`я померлої. Земельна ділянка розташована на території Красноталівської сільської ради Станично-Луганського району Луганської області. У її бабусі були дві дочки: її мати ОСОБА_4 та ОСОБА_2 . Після смерті бабусі вона вважала, що право на її спадкове майно має тільки її друга дочка, тобто відповідач, але у 2017 році під час їхнього спілкування з тіткою з`ясувалось, що остання не прийняла спадщину і не бажає її приймати, й зв`язку з чим запропонувала оформити спадщину саме їй. 11 вересня 2017 року вона звернулась до державного нотаріуса Станично-Луганського нотаріального округу з проханням видати їй свідоцтво про право на спадщину після смерті її бабусі ОСОБА_3 , але їй в цьому було відмовлено у зв`язку із пропуском строку для подання заяви про прийняття спадщини, та рекомендовано звернутись до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Одразу після отримання роз`яснень вона звернулася до адвоката для надання відповідних послуг. Отримавши рішення Біловодського районного суду Луганської області від 05.03.2018 року, яке набрало законної сили 05.04.2018 року, вона знову звернулась до державного нотаріуса Станично-Луганської нотаріальної контори. Ознайомившись із цим рішенням він їй роз`яснив, що дане рішення не надає їй права на отримання свідоцтва про право на спадщину після смерті бабусі, оскільки прийняття спадщини шляхом постійного проживання разом зі спадкоємцем на час відкриття спадщини не може прирівнюватись до фактичного вступу в управління майном, тому рекомендував виконати його рекомендації згідно з роз`ясненнями від 11.09.2017. Вважає, що строк для прийняття спадщини вона пропустила з поважних причин і тому вона змушена звернутись до суду.

До початку судового розгляду позивач подала заяву, в якій просила розглядати справу за її відсутності, позов підтримала.

Відповідач до суду не з`явилася, про час і місце розгляду справи була сповіщена належним чином, відзив на позов та заяви про розгляд справи за її відсутності не надходило, тому суд вважав можливим розглянути справу за відсутності відповідача за наявними в ній матеріалами.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає позов таким, що не підлягає задоволенню з таких підстав.

По-перше, згідно ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Відповідно до ч. 2 ст. 48 ЦПК України позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Наведені норми закону свідчать, що у цивільному судочинстві однією із сторін має бути виключно фізична особа.

Як вбачається із позовної заяви ОСОБА_1 , позовна вимога нею пред`явлена до ОСОБА_2 її рідної тітки, яка є першою чергою спадкоємців за законом після смерті ОСОБА_3 (ст. 1261 ЦК України), яка є матір`ю ОСОБА_2 .

Проте з доводами позивача, що належним відповідачем у цій справі є саме ОСОБА_2 погодитись не можна.

У п. 24 постанови від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» Пленум Верховного Суду України роз`яснив, що суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК) ( 435-15 ), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

З позовної заяви, а також роз`яснення державного нотаріуса Станично-Луганської державної нотаріальної контори від 11.09.2017 № 701/02-14 вбачається, що після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 (див. свідоцтво про смерть ОСОБА_3 ), спадщину в установлений законом шестимісячний строк ніхто не прийняв.

Дана обставина свідчить про те, що в даному випадку належним відповідачем у справі повинен виступати орган місцевого самоврядування, на території якого відкрилась спадщина. Таким органом є Красноталівська сільська рада Станично-Луганського району Луганської області, яка в силу вимог ст. 1277 ЦК України зобов`язана звернутись до суду із заявою про визнання спадщини відумерлою у разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття. Отже пред`явлення вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини до ОСОБА_2 є помилковим.

Позивачем в порядку, передбаченому ст. 51 ЦПК України не подавалось заяв про заміну неналежного відповідача належним. Крім того, суд не міг самостійно залучити належного відповідача до участі у справі в якості співвідповідача.

За таких обставин пред`явлення позову не до того відповідача є підставою для відмови у задоволенні позову.

По-друге, згідно вимог ЦК України прийняття спадщини спадкоємцем, який на час відкриття спадщини постійно не проживав зі спадкодавцем здійснюється шляхом подання відповідної заяви нотаріусу або у сільській місцевості - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування (ст. 1269 ЦК). Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї (ч. 3 ст. 1268 ЦК).

Якщо постійне проживання особи зі спадкодавцем на час відкриття спадщини не підтверджено відповідними документами, у зв`язку із чим нотаріус відмовив особі в оформленні спадщини, спадкоємець має право звернутися в суд із заявою про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, а не про встановлення факту прийняття спадщини (див. п. 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкуваннях»).

В матеріалах справи (а.с. 13) міститься копія рішення Біловодського районного суду Луганської області від 05 березня 2018 року у цивільній справі № 408/4419/17-ц, з якого йдеться, що цим судовим рішенням, яке набрало законної сили 05.04.2018, встановлений факт постійного проживання позивача зі спадкодавцем ОСОБА_3 на час відкриття спадщини за адресою: АДРЕСА_1 .

Дане судове рішення свідчить, що відповідно до вимог ст. 1268 ЦК України позивач вважається такою, що прийняла спадщину після смерті ОСОБА_3 , а отже, за таких обставин, нотаріус зобов`язаний оформити спадщину позивачеві на майно померлої. Відмова нотаріуса в оформленні спадщини в цьому випадку є підставою не для звернення до суду із заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини або для визнання права власності на майно в порядку спадкування, а для оскарження дій нотаріуса.

Усе наведене свідчить, що позивач не позбавлена можливості оформити спадщину у позасудовому порядку, а тому цей позов в цілому нею пред`явлений до суду безпідставно, який слід залишити без задоволення як необґрунтований.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 258, 259, 264, 265 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Відмовити ОСОБА_1 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_2 , іпн. НОМЕР_1 , у задоволенні її позову до ОСОБА_2 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_3 , про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Рішення набирає законної сили в порядку, передбаченому статтею 273 Цивільного процесуального кодексу України, яке може бути оскаржене до Луганського апеляційного суду протягом тридцяти днів з моменту його винесення.

Головуючий: