Справа № 127/9075/19
Провадження №22-ц/801/1009/2020
Головуючий у суді 1-ї інстанції Дернова В. В.
Доповідач :Рибчинський В. П.
УХВАЛА

07 квітня 2020 рокуСправа № 127/9075/19м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд в складі судді Рибчинського В.П., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 27 лютого 2019 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства комерційного банку «Приватбанк» про скасування розрахунків,

в с т а н о в и в :

06 квітня 2020 року до Вінницького апеляційного суду надійшла апеляційна скарга ОСОБА_1 на рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 27 лютого 2019 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства комерційного банку «Приватбанк» про скасування розрахунків.

Дослідивши матеріали апеляційної скарги, апеляційний суд дійшов висновку про повернення апеляційної скарги, з огляду на наступне.

Апеляційна скарга має відповідати загальним вимогам щодо форми та змісту апеляційної скарги, передбаченим приписами статті 356 ЦПК України.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина перша статті 2 ЦПК України).

Відповідно до частини другої цієї ж статті суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом і неприпустимість зловживання процесуальними правами є основними засадами (принципами) цивільного судочинства (пункти 2 та 11 частини третьої статті 2 ЦПК України).

Учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу (пункт 1 частини другої статті 43 ЦПК України).

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України).

За змістом частини другої цієї статті перелік дій, що суперечать завданню цивільного судочинства та які залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним.

У апеляційній скарзі ОСОБА_1 образливо характеризує суддю Дернову В.В. та її роботу.

Нецензурна лексика, образливі та лайливі слова чи символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям) не можуть використовуватися ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, апеляційних скаргах, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.

Використання одними учасниками судового процесу та їх представниками нецензурної лексики, образливих і лайливих слів чи символів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом (суддями), з іншими учасниками процесу та їхніми представниками, а також вчинення аналогічних дій є виявом очевидної неповаги до честі, гідності зазначених осіб з боку тих, хто такі дії вчиняє. Ці дії суперечать основним засадам (принципам) цивільного судочинства (пунктам 2 і 11 частини третьої статті 2 ЦПК України), а також його завданню, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (частини перша та друга вказаної статті). З огляду на це вчинення таких дій суд може визнати зловживанням процесуальними правами та застосувати, зокрема, наслідки, передбачені частиною третьою статті 44 ЦПК України.

Аналогічно Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ), застосовуючи підпункт «а» пункту 3 статті 35 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі статтею 34, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання. Для прикладу, ЄСПЛ констатує зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з ЄСПЛ вживає образливі, погрозливі або провокативні висловлювання проти уряду-відповідача, його представника, органів влади держави-відповідача, проти ЄСПЛ, його суддів, Секретаріату ЄСПЛ або його працівників (див., ухвали щодо прийнятності у справах «Ржегак проти Чеської Республіки» від 14 травня 2004 року (Rehak v. the Czech Republic, заява № 67208/01), «Дюрінже та Грандж проти Франції» від 4 лютого 2003 року (Duringer and Grunge v. France, заяви № 61164/00 і № 18589/02)).

ОСОБА_1 в апеляційній скарзі, використовуючи образливі слова, характеризував суддю Вінницького міського суду Вінницької області та її роботу.

Крім того в апеляційній скарзі не зазначає у чому полягає незаконність рішення суду першої інстанції.

Враховуючи викладене, апеляційний суд вважає такі дії скаржника виявом неповаги до суду й інших учасників процесу та констатує, що подання такої апеляційної скарги є зловживанням ним його процесуальним правом, невиконанням обов`язку керуватися завданням цивільного судочинства.

За таких обставин, апеляційний суд вважає, що апеляційну скаргу слід повернути ОСОБА_1 .

Разом з тим, вказане не позбавляє скаржника за наявності підстав, права подати апеляційну скаргу добросовісно користуючись цим правом, тобто, керуючись завданням цивільного судочинства, виявляючи повагу до суду, учасників судового процесу та виконуючи інші вимоги чинного законодавства.

Керуючись ст.44, ст.357 ЦПК України, суд,

у х в а л и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 27 лютого 2019 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства комерційного банку «Приватбанк» про скасування розрахунків повернути скаржнику.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її підписання і може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги протягом тридцяти днів до Верховного Суду.

Суддя Вінницького

апеляційного суду: В.П. Рибчинський