Провадження №2-зз/760/14/20
Справа №760/2467/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 червня 2020 року Солом`янський районний суд м. Києва

у складі головуючого судді Оксюти Т.Г.

при секретарі Горупа В.В.

розглянувши у підготовчому судовому засіданні заяву відповідача ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову встановлених ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 11.02.2020 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

В С Т А Н О В И В:

Відповідач звернувся до суду із зазначеною заявою обґрунтовуючи її тим, що в якості забезпечення позову ОСОБА_2 , 11.02.2020 року ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва було накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 на праві приватної власності.

Зазначив, що позивач на момент пред`явлення позову не є кредитором по відношенню до нього за договором позики від 19.01.2016 року та не має права вимоги до нього, оскільки відповідно до договору відступлення права вимоги №13/06 від 13.06.2019 року новим кредитором є ОСОБА_3 .

На підставі викладеного просив заяву задовольнити.

Від представника позивача надійшла заява про розгляд справи без його участі.

Від відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, у зв`язку з карантином.

Однак, неявка відповідача не перешкоджає розгляду питання про скасування заходів забезпечення позову.

Суд, врахувавши положення ст. 158 ЦПК України, вивчивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Встановлено, що ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 11.02.2020 року було накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 на праві приватної власності.

Забезпечення позову - це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог.

Відповідно до ч. 1 ст. 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи

Згідно ч.3 ст. 150 ЦПК України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті.

Як роз`яснено у п.4 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22 лютого 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді справ про забезпечення позову», цивільний процесуальний закон не зобов`язує суд при розгляді питань про забезпечення позову перевіряти обставини, які мають значення для справи, а лише запобігає ситуації, при якій може бути утруднено чи стане неможливим виконання рішення у разі задоволення позову.

Види забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду, а таке рішення може бути постановлено тільки у відповідно до заявлених позовних вимог. Заходи забезпечення позову повинні застосовуватись лише у разі необхідності та бути співмірними із заявленими вимогами, оскільки безпідставне забезпечення позову може привести до порушення прав і законних інтересів інших осіб.

Виходячи з предмету спору та суб`єктного складу сторін, суд приходить до висновку, що заява відповідача про скасування заходів забезпечення позову не підлягає задоволенню, оскільки відносини, які виникли між сторонами спору носять договірний характер та стосуються стягнення грошових коштів, а тому вжитті судом заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру відповідача є співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Крім того, у даному спорі необхідно з`ясувати усі обставини справи по суті, а тому звернення відповідача з заявою про скасування заходів забезпечення позову є передчасним.

Керуючись ст. 158 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні заяви відповідача ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову встановлених ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 11.02.2020 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя