Справа № 646/8518/19
№ провадження 2/646/925/2020
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
16.06.20 року м.Харків
Червонозаводський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого - судді Теслікової І.І.,
за участі секретаря судових засідань Сімоненко К.Ю.,
представника позивача ОСОБА_1 ,
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання такими, що втратили право користування житловим приміщенням,-
Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить визнати ОСОБА_3 та ОСОБА_4 такими, що втратили право користування житлом за адресою: АДРЕСА_1 .
В обґрунтування позову зазначено, що 22.11.2008р. між позивачем та ОСОБА_3 було укладено шлюб, після чого вони почали проживати разом у квартирі за адресою, АДРЕСА_1 , яка належить позивачу на праві приватної власності з 18.12.2002р. Разом з ОСОБА_3 та позивачем у квартирі мешкав її син ОСОБА_4 .Зважаючи на те, що позивач та відповідачі були подружжям та мешкали разом, позивач як власник квартири погодився на те, щоб відповідачі були зареєстровані у його квартирі. Позивач зазначає, що сторони прожили разом майже 8 років, але подружні стосунки у позивача з ОСОБА_3 не склалися та 24.02.2015р. шлюб між ними було розірвано. Згідно позову, ОСОБА_3 виїхала з квартири зі своїм сином, забравши всі її та її сина особисті речі. З того часу позивач жодного разу не бачив відповідачів, проте вони залишились зареєстрованими у його квартирі. У позовній заяві зазначено, що відповідачі даною квартирою не користуються і не мешкають у ній з 2015 року, їх особистих речей там немає, у зв`язку з чим він вимушений звернитись до суду з вказаним позовом.
Відповідно до ухвали суду від 16.12.2019 року провадження у справі відкрито та справу призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликам сторін.
Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити.
Відповідач в судове засідання не з`явився, відзив на позовну заяву не надав, у зв`язку з чим, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи.
Суд, вислухавши представника позивача, допитавши свідків, дослідивши надані докази в їх сукупності, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини.
В ході судового розгляду справи встановлено, що ОСОБА_2 є власником кватири АДРЕСА_2 на підставі договору купівлі-продажу від 18.12.2002р., зареєстрованого в реєстрі за № 2-5158.
Згідно Довідки про зареєстрованих у житловому приміщенні осіб від 25.11.2019 року та довідки з місця проживання про склад сім`ї та прописку від 24.10.2017 року, за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстровані: з 12.02.2003 року власник ОСОБА_2 , з 12.08.2009 року дружина власника - ОСОБА_3 та з ІНФОРМАЦІЯ_1 син дружини ОСОБА_4 .
Відповідно копії свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 та копії свідоцтва про розірвання шлюбу серії НОМЕР_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_2 перебували у зареєстрованому шлюбі з 22.11.2008 року по ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Відповідно до листа Основ`янського ВП ГУНП в Харківській області № 31аз/119-63/01/12-2020 від 24.02.2020 року ОСОБА_3 та ОСОБА_4 з заявами щодо перешкоджання користування житловим приміщенням за адресою АДРЕСА_1 не звертались.
Актом від 07.03.2020 року мешканці будинку АДРЕСА_3 підтвердили факт непроживання ОСОБА_3 та ОСОБА_4 з лютого 2015 року.
В судовому засіданні судом були допитані свідки ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , яких було приведено до присяги та попереджене про кримінальну відповідальність.
Допитана у якості свідок ОСОБА_5 повідомила, що ОСОБА_3 та ОСОБА_4 не проживають за місцем реєстрації з 2015 року, їхні речі за вказаною адресою відсутні, перешкоди у проживанні не чинились.
Допитана у якості свідка ОСОБА_6 повідомила, що перебуває у близьких відносинах з позивачем та з 2015 року вона не бачила ОСОБА_3 та ОСОБА_4 у квартирі АДРЕСА_2 .
Згідно ч. 1 ст.317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном.
Частиною 1 ст.319 ЦК України передбачено, що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Відповідно до ст. 391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.
З ч. 2 ст.405 ЦК України вбачається, що член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
На підставі наданих доказів, суд вважає доведеним, що відповідачі втратили право користування жилою площею за адресою реєстрації, тому що не проживають в квартирі понад 1 рік без поважних причин, що підтверджується наданими доказами.
Наявних даних, що позивач порушив права відповідачів на проживання, суду не надано, в зв`язку з чим суд приходить до висновку про задоволення позову в повному обсязі.
Згідно ст. 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місце проживання в України», зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється на підставі: судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, про виселення, про визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою.
Керуючись ст. ст. 4, 12, 13, 81, 82, 141, 229, 258, 259, 263-265, 268, 280-282 ЦПК України, ст.ст. 317, 319, 391, 405 ЦК України, ст.7ЗУ «Про свободу пересування та вільний вибір місце проживання в України» суд, -
Позов ОСОБА_2 задовольнити.
Визнати ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , такою, що втратила право користування житлом за адресою: АДРЕСА_1 .
Визнати ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , таким, що втратив право користування житлом за адресою: АДРЕСА_1 .
Стягнути з ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , на користь ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_3 , АДРЕСА_1 , судовий збір у розмірі 768,40 грн. з кожного.
Заява про перегляд заочного рішення може бути подана відповідачем протягом 30-ти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом 20-ти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 30-ти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Теслікова І.І.