Справа №478/472/20 Провадження №2/478/148/2020
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

06 ІНФОРМАЦІЯ_1 2020 ІНФОРМАЦІЯ_2 смт. Казанка

Казанківський районний суд Миколаївської області в складі, судді Томашевського О.О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: Казанківська державна нотаріальна контора, про визнання права власності,

В с т а н о в и в:

До Казанківського районного суду Миколаївської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: Казанківська державна нотаріальна контора, про визнання права власності.

Ознайомившись із позовною заявою та доданими до неї документами, вважаю за необхідне залишити її без руху, в зв`язку з наступним.

Згідно ст.175 ЦПК України, позовна заява подається до суду в письмовій формі, з додержанням вимог ст.ст.175-177 ЦПК України.

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Заявляючи вимогу про визнання права власності у розмірі 1/2 частини нерухомого майна (житловий будинок загальною площею 76,4 кв.м. з господарськими будівлями та спорудами та земельної ділянки загальною площею 12,33 га.), позивачем зазначено ціну позову в розмірі 105528,00 грн., яка визначена станом на 2017 рік відповідно до висновку з незалежної оцінки житлового з господарськими будівлями та спорудами № НОМЕР_1 від 11.12.2017 року та звіту про експертну грошову оцінку земельної ділянки від 11.12.2017 року.

При цьому, судовий збір за подання позовної заяви до суду, позивачем сплачено не було.

Статтею 176 ЦПК України передбачено, що у позовах про визнання права власності на майно ціна позову визначається реальною вартістю майна.

Згідно з роз`ясненнями, викладеними у пунктах 11, 16 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» ціна позову визначається як в іноземній валюті, так і в національній валюті України відповідно до офіційного курсу, встановленого Національним банком України на день подання позову, і саме з такої ціни позову (в національній валюті), визначається розмір судового збору, що підлягає сплаті.

Відповідно до п.п.1 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою підприємцем сплачується судовий збір в розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 2 ст.176 ЦПК України передбачено, що якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Аналогічні положення містяться в ч.2 ст.6 Закону України «Про судовий збір».

У зв`язку з чим, позивачу необхідно визначити ціну позову, яка повинна відповідати дійсній вартості спірного майна (1/2 частини земельної ділянки та житлового будинку) станом на день подання позовної заяви до суду, з наданням до суду відповідних доказів на підтвердження визначеної вартості майна.

У разі неможливості позивачем визначити ціну позову, суд вважає за необхідне попередньо визначити до сплати судовий збір за дві вимоги майнового характеру у розмірі 3 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, який у 2019 році складає 2 102,00 грн.

Таким чином, враховуючи наведене, позивачу необхідно зазначити ціну позову, а саме, дійсну вартість спірного майна на момент пред`явлення позову та надати суду документ (в оригіналі), що підтверджує сплату судового збору у розмірі, що відповідає ціні позову, а у разі неможливості визначити ціну позову, сплатити судовий збір за дві вимоги майнового характеру у розмірі 3 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 6 306,00 грн.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст.175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху і надає строк для усунення недоліків позовної заяви.

Позивача слід попередити, що в разі не виправлення зазначених недоліків у строк встановлений судом, позовна заява буде визнана неподаною і повернута позивачу.

На підставі викладеного та керуючись ч.1 ст.185 ЦПК України, суд, -

П о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: Казанківська державна нотаріальна контора, про визнання права власності - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків десять днів, з дня отримання позивачем копії даної ухвали, який може бути продовжений з урахуванням вимог, встановлених п.3 Розділу ХІІ «Прикінцеві положення» ЦПК України, на строк дії карантину.

Попередити позивача, що в разі не виправлення зазначених в ухвалі недоліків протягом наданого часу, позовна заява буде визнана неподаною і повернута позивачу.

Ухвала суду оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Повний текст ухвали складено та підписано 06 квітня 2020 року.

Суддя Казанківського районного суду

Миколаївської області О.О. Томашевський