Справа № 214/8202/18
2/214/687/20
ЗАОЧНЕ Р І Ш Е Н Н Я
13 лютого 2020 року, Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, у складі:
головуючого судді Чернової Н.В.,
при секретарі Звада Л.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, у м. Кривого Розі, при заочному розгляді цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа Житлово-будівельний кооператив Спутнік-4 про вселення до житлового приміщення та визначення порядку користування ним, -
Представник позивача ОСОБА_1 , який діє в інтересах звернулася до суду з позовом до ОСОБА_3 в якому просить вселити позивача ОСОБА_2 до квартири АДРЕСА_1 ; визнати порядок користування квартирою АДРЕСА_1 надавши позивачеві у користування ізольовану житлову кімнату позначену у поверхневому плані квартири АДРЕСА_2 площею 10,60 кв.м., відповідачеві житлові кімнати АДРЕСА_3 площею 16,90 кв.м., в спільному користування залишити: кухню, ванну кімнату, вбиральню, коридор, вбудовану шафу.
В обґрунтування своїх позовних вимог зазначив, що з травня 1999 року позивач перебував в зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_3 . Від шлюбу сторони мають двох дітей, доньку ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та сина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Відповідно до договору купівлі-продажу нерухомого майна посвідченого приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Лосінець С.М., зареєстрований у реєстрі за №1426 від 01.10.2012 року сторони набули у спільну часткову власність, кожний окремо по 1/2 частині квартири АДРЕСА_1 . 17.05.2018 шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 рішенням Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області розірвано. Відповідачка скориставшись відсутністю позивача в операціях об`єднаних сил України самовільно змінила замок на вхідних дверях їхньої спільної квартири, заволоділа усіма правовстановлюючими документами , користується квартирою одноосібно, порушуючи право позивача. Загальна площа квартири складає 60,40 кв.м., житлова 44,60 кв.м.. Трикімнатна квартира АДРЕСА_1 . Згідно поверхового плану квартири кімната АДРЕСА_4 (прохідна) 16,90 кв.м.. Місце загального користування квартирою є: кухня - 5,80кв.м., ванна кімната 2,20 кв.м.., вбиральня 1,0 кв.м., коридор -5,60кв.м. вбудована шафа 1,20 кв.м.. У зв`язку з чим, позивач змушений звернутися до суду.
Позивач та його представник до судового засідання не з`явились. Представник позивача адвокат Бібік П.П. надав письмову заяву, в якій позовні вимоги підтримали повністю, просив розглянути справу за його відсутності, у разі неявки відповідача, не заперечував проти заочного розгляду справи.
Відповідач в судове засідання не з`явилась, про дату, час і місце слухання справи повідомлявся належним чином, що підтверджується поштовими відправленнями, повернутими на адресу суду у зв`язку зі закінченням встановленого терміну зберігання, про причини неявки суд не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутності до суду не надав.
Представник третьої особи не з`явився, про час і місце розгляду справи повідомлений належним чином.
Згідно з ч.1 ст.280 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів.
Зі змісту п.25 рішення Європейського суду з прав людини від 11 квітня 2011 року у справі "Жук проти України", яке підлягає застосуванню відповідно до ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", слідує, що суди, розглядаючи справи без участі учасників процесу, повинні пересвідчитися, що їм вчасно повідомлено про дату і час розгляду справи, тобто, що їхнє право бути присутніми під час судового розгляду не було порушено.
У зв`язку з належним повідомленням відповідача про дату, час та місце розгляду вказаної цивільної справи, суд зі згоди представника позивача вважає можливим провести заочний розгляд справи на підставі наявних в ній письмових доказів.
Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, дослідивши надані докази та матеріали справи, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.
Згідно частини 1, 3 статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках.
Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.
Захист цивільних прав - це застосування цивільно-правових засобів з метою забезпечення цивільних прав. За положенням частини 1 статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.
Право кожної особи на захист свого права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства закріплено статтею 15 Цивільного кодексу України. Право на захист виникає з певних підстав, якими виступають порушення цивільного права, його невизнання чи оспорювання.
Відповідно до ч. 3 ст. 12, ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Згідно до ч. 1 ст. 80 ЦПК України, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.
Згідно довідки Військової частини НОМЕР_1 Міністерства оборони України про безпосередню участь особи у здійсненні заходів із забезпеченням національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації у Донецькій та луганській областях від 01.11.2018 року № 4/1867 позивач ОСОБА_2 в період з 13.05.2018 року бере участь в операції об`єднаних сил, забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації у Донецькій та Луганській областях, забезпечені їх здійснення в складі військової частини НОМЕР_1 . (а.с.3)
17 травня 2018 року шлюб між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 рішенням Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області розірвано. (а.с.5)
Так, з 01.10.2012 року позивач є власником 1/2 частини квартири АДРЕСА_1 на підставі договору купівлі-продажу квартири від 01.10.2012року посвідченого приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Лосінець С.М., зареєстрований у реєстрі за №1426. (а.с.59)
Відповідно до схематичного плану квартира складається з трьох кімнат жилою площею 44,60 кв.м. (кімната №3 (ізольована) площею 10,60 кв.м. кімната АДРЕСА_3 (прохідна) 16,90 кв.м..) загальна площа 60,40 кв.м. (а.с.60).
Як вбачається з довідки від 05.04.2019 року про реєстрацію місця проживання осіб позивач ОСОБА_2 зареєстрований в квартирі АДРЕСА_1 по теперішній час. (а.с. 27).
Отже, розглядаючи позовні вимоги щодо визначення порядку користування Спірною квартирою, суд дійшов висновку, що такі вимоги підлягають задоволенню за наступних підстав.
Згідно ст. 317 ЦК України власнику належить право володіння, користування та розпорядження своїм майном.
Відповідно до ст.319 ЦК України власник володіє, користується та розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
Відповідно до ч.3 ст. 319 ЦК України всім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав.
Відповідно до статті 358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації.
Первинне значення у врегулюванні відносин між співвласниками має домовленість. Очевидним є те, що рішення суду не може підмінити собою їх домовленість. Водночас, при виникненні конфліктної ситуації, яка унеможлює добровільне встановлення порядку користування спільним майном між свівласниками, такий порядок користування може встановити суд.
При здійсненні права власності співвласниками щодо спільного майна потрібно враховувати правову природу такої власності, адже співвласникам належить так звана ідеальна частка у праві власності на спільне майно, яка є абстрактним вираженням співвідношення в обсязі прав співвласників спільної власності. Отже, кожному з них належить не частка у спільному майні, а частка у праві власності на це майно. Визнання за кожним зі співвласників права на конкретну частину майна в натурі спричинить припинення спільної власності. Поняття ж реальної частки використовується при поділі спільного майна в натурі в разі припинення його спільного правового режиму, а також може застосовуватися відповідно до частини третьої статті 358 ЦК України при встановленні співвласниками порядку користування спільним майном в натурі згідно з розмірами належних їм часток.
Згідно рішення виконкому Криворізької міської ради народних депутатів Дніпропетровської області від 24.12.1990р. №307 «Про затвердження рівня забезпеченості громадян житловою площею для визначення їх потребуючими поліпшення житлових умов» встановлено, що «потребуючими поліпшення житлових умов визнаються громадяни, які забезпечені жилою площею на одного члена сім`ї менш ніж 8,4 кв. м. Рівень середньої забезпеченості складає 9 кв. м.».
З урахуванням наведеного та приймаючи до уваги те, що позивач просив встановити порядок користування житловим приміщенням квартирою АДРЕСА_1 надавши позивачеві у користування ізольовану житлову кімнату позначену у поверхневому плані квартири АДРЕСА_2 площею 10,60 кв.м., відповідачеві житлові кімнати АДРЕСА_3 площею 16,90 кв.м., в спільному користування залишити: кухню, ванну кімнату, вбиральню, коридор, вбудовану шафу, в свою чергу відповідачі в судове засідання не з`явились, заяв про встановлення порядку користування зазначеною квартирою від них не надходило, таким чином, суд, вважає запропонований позивачем варіант встановлення порядку користування квартирою таким, що не суперечить вимогам закону та враховує баланс інтересів кожного зі співвласників та вбачає наявність підстав для задоволення позову в частині встановлення порядку користування зазначеною квартирою.
Отже, у зв`язку з тим, що позивач звільнений від сплати судового збору відповідно до вимог ст.5 Закону України "Про судовий збір", судовий збір в дохід держави компенсується за рахунок відповідача у розмірі 704,80 грн..
Керуючись ст.ст. 317, 319, 358, 356 ЦК України, ст.ст.12, 13, 43, 49, 76-81, 89, 141, 259, 263-265, 268, 279, 280, 354 ЦПК України, ст. ст. 9, 48, 63, 64, 104 Житлового кодексу УРСР суд,-
Позовні вимоги ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа Житлово-будівельний кооператив Спутнік-4 про вселення до житлового приміщення та визначення порядку користування ним задовольнити
Встановити порядок користування житловим приміщенням квартирою визнати порядок користування квартирою АДРЕСА_1 надавши ОСОБА_2 у користування ізольовану житлову кімнату позначену у поверхневому плані квартири АДРЕСА_2 площею 10,60 кв.м., ОСОБА_3 житлові кімнати №7 площею 17,10 кв.м. та №8 площею 16,90 кв.м., в спільному користування залишити: кухню, ванну кімнату, вбиральню, коридор, вбудовану шафу.
Вселити - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 у визначену йому в користування кімнату №3 площею 10,60 кв.м., у квартирі АДРЕСА_1 .
Стягнути з ОСОБА_3 в дохід держави витрати зі сплати судового збору в розмірі 704 (сімсот чотири) гривень 80 коп..
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом 30 днів з дня його підписання не подана заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути переглянуте Саксаганським районним судом м. Кривого Рогу Дніпропетровської області за письмовою заявою відповідача, оформленою згідно ст.285 ЦПК України та поданою протягом 30 днів з дня його підписання. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржено відповідачем в загальному порядку до Дніпровського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області протягом 30 днів з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку до Дніпровського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області протягом 30 днів з дня його підписання.
Відомості про сторін:
Позивач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_5 , РНОКПП НОМЕР_2 ;
Представник позивач адвокат Бібік Петро Петрович, ІНФОРМАЦІЯ_4 , адреса: АДРЕСА_6 ;
Відповідач ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_5 , РНОКПП не відомий;
Суддя Н.В.Чернова