Долинський районний суд Кіровоградської області
Справа № 388/269/19
У Х В А Л А

06.04.2020 м. Долинська

Долинський районний суд Кіровоградської області в складі: головуючого судді Степанов С.В.

при секретарі Лінській Л.М.

розглянув у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду в м. Долинській заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення від 08 липня 2019 року у цивільній справі за позовом акціонерного товариства комерційного банку «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

В С Т А Н О В И В:

У грудні 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду з цією заявою про перегляд заочного рішення, посилаючись на те, що 08 липня 2019 року Долинський районний суд Кіровоградської області прийняв заочне рішення про стягнення із ОСОБА_1 на користь акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» заборгованість за кредитним договором від 09 жовтня 2013 року в сумі 109479,00 грн., а також 1921 грн. понесених судових витрат. Вважає вказане заочне рішення незаконним, необґрунтованим та винесеним передчасно, оскільки справа розглянута у її відсутність та без повного та об`єктивного і всебічного з`ясування обставин, що мають істотне значення для справи.

Бобриш К.І. у судове засідання не з`явилася, про день, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення, про причину неявки суду не повідомила.

Представник публічного акціонерного товариства комерційного банку «ПРИВАТБАНК» у судове засідання не з`явився, про причину неявки не повідомив.

Суд, дослідивши матеріали справи та підстави заяви про скасування заочного рішення, дійшов до такого висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 287 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Судом установлено, що заочним рішенням Долинського районного суду Кіровоградської області від 08 липня 2019 року стягнуто з ОСОБА_1 на користь акціонерного товариства комерційного банку «ПРИВАТБАНК» заборгованість за кредитним договором від 09 жовтня 2013 року в сумі 109479.00 гривень, а також 1921,00 грн. понесених судових витрат (а.с.51).

Проведення заочного розгляду справи можливе лише у разі наявності умов, визначених у ст. 280 ЦПК України. Законодавець встановив, що у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки або якщо зазначені ним причини визнані неповажними, відповідач не подав відзив, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Суд вирішує питання про можливість заочного розгляду справи, постановляючи про це ухвалу. Ухвала може постановлятися без виходу суду до нарадчої кімнати. Як зазначається в Узагальненні ВС України, суд вирішує питання щодо заочного розгляду справи до початку розгляду справи по суті. Відповідно до ч. 1 ст. 281 ЦПК про заочний розгляд справи суд постановляє ухвалу. Оскільки процесуальним законом не встановлено вимоги щодо форми її прийняття, така ухвала може бути оформлена як окремий процесуальний документ відповідно до вимог ч. 1 ст. 260 ЦПК, так і протокольно.

Таким чином, для ухвалення судом заочного рішення необхідно такі умови: неявка відповідача в судове засідання; належне повідомлення відповідача про час і місце судового засідання; відсутність поважних причин неявки відповідача; відсутність клопотання відповідача про розгляд справи за його відсутності; відсутність заперечень позивача проти заочного розгляду справи, відповідач не подав відзив. Лише за наявності таких умов суд може провести заочний розгляд справи.

За змістом ст. 128 ЦПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями. Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно. Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи. Стороні чи її представникові за їхньою згодою можуть бути видані судові повістки для вручення відповідним учасникам судового процесу. Судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про дату, час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку. У разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається: фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Днем вручення судової повістки є: день вручення судової повістки під розписку; день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Отже, судові повістки надсилаються фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. При цьому у разі відсутності осіб, які беруть участь у справі, за такою адресою, вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене їм належним чином.

Згідно адресної довідки слідує, що відповідач ОСОБА_1 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.45).

Згідно ухвали Долинського районного суду Кіровоградської області від 22 березня 2019 року провадження у справі відкрито та ухвалено, що справа буде розглядатися за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами. Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач може подати в строк, що не перевищує п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі, а позивач - не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву. Не пізніше п`ятиденного строку відповідач має право подати заяву із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, у разі неподання у встановлений судом строк яких, відповідач має право ініціювати перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження лише у випадку, якщо доведе, що пропустив строк з поважних причин (а.с.46)

На адресу місця проживання вказаного в позовній заяві та на адресу місця реєстрації ОСОБА_1 судом надсилалася судова повістка у цій справі, яка згідно рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення вручена Бобриш К.І. 11 квітня 2019 року (а.с.49).

Отже, ОСОБА_1 повідомлялася про місце та час розгляду справи згідно з вимогами Закону, а саме ст. 128 ЦПК України, тобто належним чином, судова повістка вручена 11 квітня 2019 року, завчасно до судового розгляду, відповідач мав достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі у судовому засіданні.

Частиною 3 ст. 131 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідач ОСОБА_1 не з`явилася у судове засідання та не повідомила про причину неявки, заяву про розгляд справи за її відсутності не надіслала, відзиву не надала, заперечення щодо розгляду справи у спрощеному позовному провадженні не надходило, заперечень щодо винесення заочного рішення також не находило.

Представник публічного акціонерного товариства комерційного банку «ПРИВАТБАНК» надіслав до суду заяву про те, що не заперечує проти винесення заочного рішення у цій справі.

Таким чином, суд установив у сукупності всі підстави для можливості проведення заочного розгляду цивільної справи та постановлення у справі заочного рішення.

Відповідно до ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку. У разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).

Отже, суд не мав підстав для відкладення розгляду цивільної справи у разі неявки в судове засідання відповідача повідомленого належним чином про час та місце розгляду справи, який не повідомив про причину неявки або коли причини неявки судом визнано неповажними. Вказане узгоджується з ч.1 ст. 223 ЦПК України.

Згідно ст.284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Згідно вищевказаного правила, суд може скасувати заочне рішення за наявності одночасно двох умов: неявки відповідача в судове засідання та не повідомлення про причини неявки з поважних причин; докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

З заяви про перегляд заочного рішення, а також доданих до неї матеріалів не вбачається будь-яких даних та доказів, що мають істотне значення для правильного вирішення справи, доказів неявки у судове засідання з поважних причин не надано, а відтак відсутні умови, що дають суду підстави скасувати заочне рішення.

Відповідно до вищезазначеного, заява ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення є необґрунтованою та не підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись статтями 286-289 ЦПК України суд,

П О С Т А Н О В И В:

Залишити без задоволення заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом акціонерного товариства комерційного банку «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С. В. Степанов