Справа №403/99/20
Провадження №2/403/95/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 квітня 2020 року Устинівський районний суд Кіровоградської області в складі:

головуючого судді: Годованець І. А.

при секретарі: Дорошенко В.В.

розглянувши у підготовчому засіданні в залі суду смт. Устинівка цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа на стороні відповідача, яка не заявляє самостіних вимог щодо предмета спору ОСОБА_3 , про виключення запису про батька з актового запису про народження дитини,-

В С Т А Н О В И В :

Позивачем ОСОБА_1 подано до суду позов до відповідача ОСОБА_2 про виключення запису про батька з актового запису про народження дитини. Позовні вимоги мотивуються тим, що, оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень, шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї, як батька, з актового запису про народження дитини. Предметом доказування в справах про оспорювання батьківства є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У підготовче засідання позивач ОСОБА_1 не з`явився, подав письмову заяву про проведення судового засідання у справі у його відсутність. У письмовій заяві позивач ОСОБА_1 просить постановити у підготовчому засіданні рішення та задовольнити позовні вимоги до ОСОБА_2 про виключення запису про батька з актового запису про народження дитини.

У підготовче засідання відповідач ОСОБА_2 не з`явилася, подала письмову заяву про проведення судового засідання у справі у її відсутність, позовні вимоги ОСОБА_1 про виключення запису про батька з актового запису про народження дитинивизнає в повному обсязі. У письмовій заяві відповідач ОСОБА_2 просить у підготовчому засіданні ухвалити рішення про задоволення позову ОСОБА_1 про виключення запису про батька з актового запису про народження дитини.

У підготовче засідання третя особа на стороні відповідача, яка не заявляє самостіних вимог щодо предмета спору ОСОБА_3 не з`явився, подав письмову заяву про проведення судового засідання у справі у його відсутність. У письмовій заяві позивач ОСОБА_3 не заперечує проти постановлення у підготовчому засіданні рішення та задовольнити позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виключення запису про батька з актового запису про народження дитини.

Ознайомившись з матеріалами справи, судом встановлено наступні обставини. Частиною 1 ст.198, ч.3 ст.200 ЦПК України передбачено, що підготовче засідання проводиться за правилами, встановленими главою 6 цього розділу, з урахуванням особливостей підготовчого засідання, встановлених цим Кодексом. За результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд (ч.4 ст.206 ЦПК України). Відповідно до ч.3 ст.51 Конституції України, сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою. Згідно ч.7 ст.7 СК України, дитина має бути забезпечена можливістю здійснення її прав, установлених Конституцією України, Конвенцією про права дитини, іншими міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Пунктами 1, 2 статті 3 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року, ратифікованої Верховною Радою України 27 лютого 1991 року, передбачено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Дитині забезпечується такий захист і піклування, які необхідні для її благополуччя, беручи до уваги права й обов`язки її батьків, опікунів чи інших осіб, які відповідають за неї за законом. У ст.8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зазначено, що кожен має право на повагу до свого приватного і сімейного життя, до свого житла і кореспонденції. Органи державної влади не можуть втручатись у здійснення цього права, за винятком випадків, коли втручання здійснюється згідно із законом і є необхідним у демократичному суспільстві в інтересах національної та громадської безпеки чи економічного добробуту країни, для запобігання заворушенням чи злочинам, для захисту здоров`я чи моралі або для захисту прав і свобод інших осіб. Згідно прецедентної практики Європейського Суду з прав людини, об`єктом статті 8 Конвенції є, в основному, захист людини від будь-якого втручання з боку державних органів. Однак це положення не просто змушує державу утримуватись від такого втручання. Крім цього, насамперед поряд з існуванням негативних зобов`язань, існують позитивні зобов`язання, пов`язані з ефективною повагою до приватного або сімейної життя. Ці зобов`язання можуть включати в себе вжиття заходів, спрямованих на забезпечення поваги до приватного життя навіть у сфері відносин між окремими особами (рішення Європейського Суду з прав людини у справі «М. С. проти України» від 11 липня 2017 року (заява № 2091/13). Ухвалюючи рішення в справі «М. С. проти України» від 11 липня 2017 року (заява № 2091/13), Європейський суд з прав людини наголосив, що в таких справах основне значення має вирішення питання про те, що найкраще відповідає інтересам дитини. На сьогодні існує широкий консенсус, у тому числі в міжнародному праві, на підтримку ідеї про те, що у всіх рішеннях, що стосуються дітей, їх найкращі інтереси повинні мати першочергове значення. При цьому Європейський суд з прав людини зауважив, що при визначенні найкращих інтересів дитини у кожній конкретній справі необхідно враховувати два аспекти: по-перше, інтересам дитини найкраще відповідає збереження її зв`язків із сім`єю, крім випадків, коли сім`я є особливо непридатною або неблагополучною; по-друге, у якнайкращих інтересах дитини є забезпечення її розвитку у безпечному, спокійному та стійкому середовищі, що не є неблагонадійним. Статтею 3 СК України встановлено, що сім`я є первинним та основним осередком суспільства. Сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Подружжя вважається сім`єю і тоді, коли дружина та чоловік у зв`язку з навчанням, роботою, лікуванням, необхідністю догляду за батьками, дітьми та з інших поважних причин не проживають спільно. Дитина належить до сім`ї своїх батьків і тоді, коли спільно з ними не проживає. Права члена сім`ї має одинока особа. Сім`я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , 21 вересня 2013 року проведено державну реєстрацію укладення шлюбу. Після державної реєстрації укладення шлюбу присвоєно прізвище: чоловікові: ОСОБА_1 ; дружині: ОСОБА_2 ; (актовий запис про укладення шлюбу відділу державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Устинівського районного управління юстиції у Кіровоградській області за №22 від 21 вересня 2013 року).

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на підставі рішення Устинівського районного суду Кіровоградської області від 15 січня 2020 року(рішення набрало законної сили в установленому законом порядку) проведено в установленому законом порядку державну реєстрацію розірвання шлюбу. Відповідно ст.121 СК України, права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями 122 та 125 цього Кодексу.

Дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя. Походження дитини від подружжя визначається на підставі Свідоцтва про шлюб та документа закладу охорони здоров`я про народження дружиною дитини (ч.1 ст.122 СК України). Статтею 133 СК України передбачено, що якщо дитина народилася у подружжя, дружина записується матір`ю, а чоловік - батьком дитини.

Частиною 2 ст.122 СК України передбачено, що дитина, яка народжена до спливу десяти місяців після припинення шлюбу або визнання його недійсним, походить від подружжя. У актовому записі про народження дитини за №373 від 16 березня 2019 року Кропивницького міського відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області зазначено, що ОСОБА_6 , народився: ІНФОРМАЦІЯ_3 , місце народження: Україна Кіровоградська область м. Кропивницький, в графі «батьки» записано: батько: ОСОБА_1 , мати: ОСОБА_2 .

Статтею 136 СК України встановлено, що особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття. Оспорювання батьківства неможливе у разі смерті дитини. Не має права оспорювати батьківство особа, записана батьком дитини, якщо в момент реєстрації себе батьком дитини вона знала, що не є її батьком, а також особа, яка дала згоду на застосування допоміжних репродуктивних технологій відповідно до частини першої статті 123 цього Кодексу. До вимоги чоловіка про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини позовна давність не застосовується. Таким чином, оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень (стаття 136 СК України), шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї, як батька, з актового запису про народження дитини. Предметом доказування в справах про оспорювання батьківства є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. Пунктом 11 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» за №3 від 15 травня 2006 року передбачено, що судам слід ураховувати, що відповідно до ст.136 СК оспорювання батьківства можливе тільки після реєстрації народження дитини і до досягнення нею повноліття, а в разі її смерті не допускається. Оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком

дитини в Книзі реєстрації народжень (ст.136 СК), - шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини, а також жінка, котра народила дитину в шлюбі (ст.138 СК), - звернувшись із

позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка як батька дитини. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини. При цьому відповідні вимоги жінки суд може задовольнити лише за умови подання іншою особою заяви про своє батьківство. Особа, яка в момент реєстрації її батьком дитини знала, що не є таким, а також особа, котра дала згоду на штучне запліднення своєї дружини, не мають права оспорювати батьківство. Для вимог чоловіка про виключення відомостей про нього як батька з актового запису про народження дитини позовної давності не встановлено, а для вимог жінки про виключення з цього запису відомостей про її чоловіка як батька позовна давність становить один рік і її перебіг починається з дня реєстрації дитини. У позовній заяві ОСОБА_1 позовні вимоги до ОСОБА_2 про виключення запису про батька з актового запису про народження дитини обґрунтовуються тим, що під час шлюбу ОСОБА_2 допущено подружню зраду, що стало підставою для розірвання шлюбу. ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_2 народила дитину, а у актовому записі про народження дитини його було записано батьком.

Частиною 5 ст.12 ЦПК України передбачено, що суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: керує ходом судового процесу; сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Статтею 76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

У письмовій заяві ОСОБА_2 визнала у повному обсязі позовні вимоги та зазначені у позовній заяві обставини, що є підставою позову. У письмовій заяві ОСОБА_2 просить у підготовчому засіданні ухвалити рішення про задоволення позову ОСОБА_1 про виключення запису про батька з актового запису про народження дитини.

Частиною 1 ст.82 ЦПК України встановлено, що обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. ОСОБА_2 у письмовій заяві визнала у повному обсязі позовні вимоги, що є підставою для визнання у справі обставин про відсутність кровного споріднення між ОСОБА_1 та малолітнімОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Обставини справи про відсутність кровного споріднення між ОСОБА_1 та малолітнімОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , узгоджуються з письмовими матеріалами та доказами у цивільній справі. Таким чином, відповідно до ч.1 ст.82 ЦПК України, обставини, які визнаються учасниками справи не підлягають доказуванню. При встановлених обставинах, коли сторонами підтверджено відсутність кровного споріднення між батьком та дитиною, суд вважає, що позовні вимогиОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виключення запису про батька з актового запису про народження дитинипідлягають задоволенню.

Статтею 134 СК україни визначено, що на підставі заяв осіб, зазначених у статті 126 цього Кодексу, або рішення суду орган державної реєстрації актів цивільного стану вносить відповідні зміни до актового запису про народження, складеного органами державної реєстрації актів цивільного стану України, та видає нове Свідоцтво про народження. Відповідно до п.п.2.13 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених наказом Міністерства юстиції України за №96/5 від 12 січня 2011 року, зареєстровано в Міністерстві юстиції України за №55/18793 від 14 січня 2011 року, підставою для внесення змін в актові записи цивільного стану є рішення суду про виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, у якому зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану. Згідно п.п.20 п.1 Розділу ІІІ Правил реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України за № 52/5 від 18 жовтня 2000 року, при вирішенні судом спорів про визнання батьківства, материнства, оспорювання батьківства чи материнства, встановлення фактів батьківства та материнства зміни до актових записів про народження вносяться відповідно до законодавства, яке регулює порядок внесення змін до актових записів цивільного стану. Відповідно до ч.ч.1,2 ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Керуючись ст.ст. 263-265, 198, 200, 206 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.

Виключити з актового запису за №373 від 16 березня 2019 року Кропивницького міського відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області, про народження дитини: ОСОБА_6 , народився: ІНФОРМАЦІЯ_3 , місце народження: Україна Кіровоградська область м. Кропивницький, в графі «батьки» записано: батько: ОСОБА_1 , мати: ОСОБА_2 , відомості про ОСОБА_1 , як батька дитини (свідоцтво про народження видане 16 березня 2019 року Кропивницьким міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області; серія: НОМЕР_1 ). Стягнути з ОСОБА_2 (ідентифікаційний номер: НОМЕР_2 ) на користь про ОСОБА_1 відшкодування судового збору в сумі 840 (вісімсот сорок) грн. 80 коп.

На рішення може бути подано апеляційну скаргу на протязі тридцяти днів з дня його проголошення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Кропивницького Апеляційного суду.

Суддя І. А. Годованець