233 Справа № 233/1699/20
Костянтинівський міськрайонний суд Донецької області
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

13.04.2020 р. м. Костянтинівка

Суддя Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області Наумик О. О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ) «про визначення місця проживання дитини та захисту прав та інтересів дитини»,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , в якому просить:

-визначити місце проживання доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з батьком ОСОБА_1 за місцем його реєстрації та проживання;

-дозолити спілкуватися ОСОБА_2 зі своєю донькою ОСОБА_3 в присутності ОСОБА_1 та за згодою доньки.

Вирішуючи питання про можливість відкриття провадження у справі, дістаю такого висновку:

Відповідно до вимог ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема:

2) повне найменування (для юридичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Відповідно до вимог ч.1 ст.177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

За приписами ст.19 Сімейного кодексу України при розгляді судом спорів, зокрема щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою (ч.4). Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи (ч.5).

У порушення наведеного Закону відповідний орган опіки та піклування учасником справи не зазначений (з дотриманням наведених вище вимог частини 3 статті 175 ЦПК України, частини 1 статті 177 ЦПК України), зокрема не зазначено, чи звертався позивач до органу опіки та піклування як з приводу надання висновку щодо визначення місця проживання його доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з батьком, так і з приводу надання висновку щодо визначення способів спілкування ОСОБА_2 зі своєю донькою ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

висновок органу опіки та піклування як з приводу визначення місця проживання дитини, так і з приводу визначення способів спілкування батьків з дитиною до матеріалів позовної заяви не доданий.

Також, за приписами ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

За позовом заявлені дві позовні вимоги визначення місця проживання малолітньої дитини сторін, а також визначення способів спілкування малолітньої дитини сторін з відповідачкою як її матір`ю.

Проте до матеріалів позовної заяви додана квитанція про сплату судового збору у розмірі 840,80 грн, що відповідає розміру судового збору, визначеного ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» лише за однією вимогою немайнового характеру.

Тож позивачу слід сплатити судовий збір згідно з ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб ще за одну вимогу немайнового характеру, у розмірі 840,80 грн на такі реквізити: Отримувач коштів - Костянтин.УК/м.Костянтинiвка/22030101/, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37890775, Банк отримувача - Казначейство України(ел.адм.податків), Код банку отримувача (МФО) 899998, Рахунок отримувача - UA0005058, Код класифікації доходів бюджету 22030101.

Крім того, згідно зі ст.95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Проте додані до позовної заяви письмові докази, що надані в ксерокопіях, не засвідчені позивачем належним чином на предмет їх відповідності оригіналам своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовна заява подана без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 ЦПК України, постановляє ухвалу про залишення її без руху з наданням строку для усунення недоліків.

За наведених обставин позовну заяву належить залишити без руху, надавши позивачу строк для виправлення недоліків.

Керуючись ст.ст.175,177,185 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 «про визначення місця проживання дитини та захисту прав та інтересів дитини» залишити без руху, надавши позивачці для виправлення недоліків строк десять днів з дня отримання копії ухвали.

В разі неусунення недоліків у зазначений строк позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачці.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя