Справа № 753/8559/20
У х в а л а

"11" червня 2020 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Трусова Т.О., вивчивши позовну заяву Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Григоренка 23» до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу м. Києва Палажченко (Лукасевич) Лесі Миколаївни, ОСОБА_1 про визнання недійсними договорів купівлі-продажу, визнання недійсним права власності, скасування державної реєстрації права власності, визнання права власності,

В С Т А Н О В И В:

28.05.2020 Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Григоренка 23» (далі за текстом - ОСББ «Григоренка 23», позивач) звернулося до суду з позовом про визнання недійсними договорів купівлі-продажу групи приміщень № НОМЕР_1 (літ. «А»), загальною площею 453,4 кв.м. та № НОМЕР_2 (в літ. «А»), загальною площею 118,7 кв.м. багатоквартирного будинку за адресою: АДРЕСА_1 , визнання недійсним права власності ОСОБА_1 на вищевказані приміщення, скасування державної реєстрації права власності та визнання права власності на групи приміщень.

За результатами вивчення позовної заяви та доданих до неї документів суддя дійшов висновку, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 ЦПК України, а саме: способи захисту прав, які позивач просить визначити у рішенні, суперечать закону; позовна заява не містить ціни позову; до позовної заяви не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або клопотання про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору.

Так, зі змісту позовної заяви вбачається, що позивач не набував у встановленому законом порядку право власності на спірні нежитлові приміщення, а відтак вимога про визнання права власності суперечить вимогам ст. 392 ЦК України.

Не відповідає закону і вимога про визнання недійсним права власності, оскільки закон передбачає визнання недійсними лише правочинів (Параграф 2 Глави 16 Розділу 4 ЦК України), а право власності (в об`єктивному розумінні) є сукупністю правових норм, які регулюють відносини, пов`язані з володінням, користуванням і розпорядженням власником належним йому майном на свій розсуд і у своїх інтересах.

Зважаючи на вищенаведене, позивачу слід визначитись зі змістом позовних вимог і обрати способи захисту прав співвласників багатоквартирного будинку на користування спільним майном, які не суперечать закону, при цьому слід урахувати судову практику, зокрема, позиції Верховного Суду.

Правові засади справляння судового збору, платники, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України «Про судовий збір» (далі - Закон № 3674-VI).

За приписом пункту 4 Закону № 3674-VI за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою, ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана юридичною особою, ставка судового збору становить 1розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до пункту 3 статті 6 Закону № 3674-VI за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру (ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір»).

Отже з урахуванням вищенаведених положень Закону України «Про судовий збір» позивачу слід додати до позовної заяви документи, які підтверджують сплату судового збору в розмірі 2102 грн. за кожну вимогу немайнового характеру, а за вимогу майнового характеру - 1,5% ціни позову, але не менше 1розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до положень статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статті 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись частинами 1, 2 статті 185 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позов Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Григоренка 23» до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу м. Києва Палажченко ( Лукасевич ) Лесі Миколаївни, ОСОБА_1 про визнання недійсними договорів купівлі-продажу, визнання недійсним права власності, скасування державної реєстрації права власності, визнання права власності залишити без руху.

Надати позивачеві строк для усунення недоліків - десять днів з дня отримання копії даної ухвали, роз`яснивши, що в разі їх неусунення у встановлений строк позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: