Справа № 174/384/20
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

15 червня 2020 року м. Вільногірськ

Суддя Вільногірськогоміського суду Дніпропетровської області Ілюшик І.А., ознайомившись з матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї документами, суд прийшов до висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Слід зазначити, що відповідно до ч. 1 ст. 106 СК України, подружжя, яке не має дітей, має право подати до органу державної реєстрації актів цивільного стану заяву про розірвання шлюбу. Якщо один із подружжя через поважну причину не може особисто подати заяву про розірвання шлюбу до органу державної реєстрації актів цивільного стану, таку заяву, нотаріально засвідчену або прирівняну до неї, від його імені може подати другий з подружжя.

Тобто ст. 106 СК України стосується подружжя, яке взагалі не має спільних дітей або їхні діти досягли повноліття і відповідно до ст. 6 СК України втратили правовий статус дитини.

Проте, як вбачається зі змісту позовної заяви подружжя неповнолітніх дітей не має, будь-які посилання в позовній заяві про те, що відповідач заперечує проти розірвання шлюбу за правилами ст. 106 СК України відсутні і докази на підтвердження цього суду не надані.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єктів та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору, регулюються положеннями Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до пп. 3 п. 1 ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви про розірвання шлюбу становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 840,80 грн.

Позивач просить врахувати його скрутне матеріальне становище та звільнити його від сплати судового збору, в обґрунтування посилається на те, що доглядає за матір`ю, він не працевлаштований, має доходу за шість місяців 1230,68 грн., що підтверджує відомостями з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів то довідкою, що станом на 19.05.2020 року на обліку, як безробітній не перебеає та допомогу як безробітній не отримує.

Суд, дослідивши матеріали справи, прийшов до наступного висновку.

Відповідно до ч. 2 ст. 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Крім цього, відповідно до ч. 3 ст. 136 ЦПК України, з підстав, зазначених у ч.1 цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» суд може розстрочити сплату судового збору за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Пільги щодо сплати судового збору, які звільняються від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях, визначені ст. 5 Закону України "Про судовий збір". Особи, які доглядають за батьками та офіційно не працевлаштовані у зазначеному переліку відсутні. Крім того позивачем надано довідку форми ОК -7 за перший квартал, відповідно до якої він з січня 2020 по квітень 2020 отримав 14169,00 грн. (сума фактичного заробітку/доходу), тобто 4723.00 грн. на місць, що перевищує прожитковий мінімум для працездатних осіб на теперішній час. При цьому, додавши цю довідку до позовної заяви в клопотанні про звільнення від сплати судового збору ніяк не обґрунтував.

Вказані розбіжності між текстом позовної заяви, яка містить обґрунтування підстав звільнення позивача від сплати судового збору, та доданими документами щодо розміру доходу позивача перешкоджають суду вирішити питання про його звільнення від сплати судового збору.

А тому суд, на підставі вищенаведеного, вважає за необхідне відмовити у задоволенні заяви позивача про звільнення його від сплати судового збору та роз`яснити, що позивач може звернутися до суду із клопотанням про відстрочення або розстрочення сплати судового збору на визначений строк, але не більше, як до ухвалення судового рішення (ч. 1 ст. 136 ЦПК України) або зменшення розміру належних до сплати судових витрат, або звільнення від їх оплати з інших підстав (ч. 3 ст. 136 ЦПК України).

Також слід зазначити, що згідно зі п. 3 Постанови пленуму ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року № 10, якщо позивачем (заявником) заявлено клопотання про відстрочення або розстрочення судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його оплати відповідно, то наслідки залишення позовної заяви без руху застосовуються лише за умови відмови в задоволенні такого клопотання, про що постановляється відповідна ухвала.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свободи (РИМ, 4.11.1950), Рекомендації щодо заходів, які полегшують доступ до правосуддя №R (81) 7, прийнята Комітетом міністрів Ради Європи 14 травня 1981 року, не визнають необхідність сплати судових витрат обмеженням права доступу до суду.

Також суд зазначає, що у пункті 59 та 60 рішення "Креуз проти Польщі" Європейський Суд зазначив, що право на справедливий суд не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах; а вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

Згідно ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин позовну заяву необхідно залишити без руху та надати позивачу строк для усунення вказаних вище недоліків шляхом подання до суду оригіналу квитанції про сплату судового збору та належним чином завіреної її копії, а також виправленої позовної заяви з додатками та її копії та засвідченими позивачем копіями всіх документів, що додаються до неї, які раніше не надавались суду (ч. 1 ст. 177 ЦПК України).

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання ухвали.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк заяву вважати неподаною та повернути заявнику з усіма доданими матеріалами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Вільногірського міського суду І.А.Ілюшик