Справа № 243/710/20
Провадження № 2/219/1680/2020
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 жовтня 2020 року Артемівський міськрайонний суд Донецької області у складі:

судді Лапченко О.М.,

за участі секретаря Андрусенка С.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судового засідання в м. Бахмут Донецької області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Бахмутської міської ради Донецької області про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини,

в с т а н о в и в:

представник позивача ОСОБА_2 звернулась з позовом до суду, згідно якого просить визначити ОСОБА_1 додатковий строк три місяці, достатній для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В судове засідання позивач та представник позивача не з`явились, про дату, час та місце проведення судового розгляду повідомлялись належним чином у відповідності до частини 6 статті 128 ЦПК України шляхом направлення судової повістки рекомендованим листом з повідомленням про вручення за адресою, зазначеною у позові.

Представник відповідача про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлявся у відповідності до пункту 2 частини 7 статті 128 ЦПК України шляхом направлення судової повістки рекомендованим листом з повідомленням про вручення за адресою місцезаходження. Разом з тим, представник відповідача надав суду заяву, згідно якої просив справу розглянути за його відсутності.

У зв`язку з неявкою сторін та у відповідності до частини 2 статті 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалося.

Відповідно до частини 1 статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Ухвалою суду від 20.07.2020 року було відкрито загальне провадження у справі та розпочато підготовче провадження.

Проте, відповідно до п.2 ч.1 ст.257 ЦПК України позовну заяву слід залишити без розгляду, оскільки позов подано особою, яка не має повноважень на ведення справи, виходячи з наступного.

Згідно ч.7 ст.177 ЦПК України до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

З матеріалів справи вбачається, що позовна заява підписана представником позивача ОСОБА_2 та на підтвердження повноважень надана посвідчена приватним нотаріусом Бахмутського міського нотаріального округу Донецької області довіреність від 14.11.2019 року.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення п. 1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь - який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Разом з тим, такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету.

Згідно ст.59 Конституції України кожен є вільним у виборі захисника своїх прав.

Підпунктом 11 пункту 16-1 Перехідних положень Конституції України, передбачено, що представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року.

Відтак, з 1 січня 2019 року представництво в судах першої інстанції, за винятком трудових спорів, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) здійснюється виключно адвокатами та законними представниками.

Представництвом є правовідношення, в якому одна сторона (представник) зобов`язана або має право вчинити правочин від імені другої сторони, яку вона представляє.

Представництво виникає на підставі договору, закону, акта органу юридичної особи та з інших підстав, встановлених актами цивільного законодавства (ч. ч.1, 3 ст.237 ЦПК України).

Відповідно до положень ст.60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

За змістом ч. 6 ст. 19 ЦПК України малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує 100 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує 250 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) справи про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); 4) справи про розірвання шлюбу; 5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує 250 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 4 ст.274 ЦПК України чітко визначені категорії справи, які не можуть бути розглянуті у порядку спрощеного позовного провадження.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, спірним питанням даної справи є визначення позивачу строку, достатнього для подачі до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини.

Згідно п. 2 ч. 4 ст. 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах щодо спадщини.

Таким чином, з врахуванням п.2 ч.6 ст.19 ЦПК України ця справа не є малозначною, так як стосується спадщини.

Оскільки спір по цій справи не виник з трудових відносин та справа не є малозначною, представником по ній може бути тільки адвокат відповідно до ч.1 ст.60 ЦПК України. За змістом ч. 4 ст. 62 ЦПК України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

За ч.ч. 1, 3 ст. 26 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер.

Повноваження адвоката як захисника або представника в господарському, цивільному, адміністративному судочинстві, підтверджуються в порядку, встановленому законом.

Положення наведених норм процесуального права дають підстави для висновку, що повноваження адвоката як представника сторони мають бути підтверджені оригіналом ордера або довіреністю (оригіналом) цієї сторони, що посвідчує такі повноваження, або її копією, засвідченою у визначеному законом порядку.

Ухвалою суду від 13.08.2020 року представнику позивача ОСОБА_2 було запропоновано подати суду документ, що посвідчує повноваження представника позивача, тобто документ на підтвердження права на зайняття адвокатської діяльністю. Додана до позовної заяви копія довіреності не є документом, що посвідчує право представника на звернення до суду з цим позовом.

Між тим, таких документів представником позивача суду не надано та не зазначено про існування такого документу.

Враховуючи те, що вимогами ЦПК України чітко передбачено, що в справах загального позовного провадження інтереси учасника справи має право представляти тільки адвокат, повноваження якого, як представника мають підтверджуватися довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність", суд прийшов до висновку, що позовна заява, подана до суду представником позивача та підписана також представником позивача Нестеровою В.М., є такою, що подана особою, яка не має повноважень на ведення справи, тому підлягає залишенню без розгляду.

На підставі наведеного, керуючись п.2 ч.1 ст.257, 258-261, 354 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Бахмутської міської ради Донецької області про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена до Донецького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Головуючий суддя О.М. Лапченко