Провадження № 2/235/597/20
Справа 235/446/20
УХВАЛА

про відмову у задоволенні заяви про відвід судді

та задоволення заяви про самовідвід

29 жовтня 2020 року м. Покровськ

Суддя Красноармійського міськрайонного суду Донецької області Назаренко Г.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід судді Назаренко Ганни Володимирівни, -

ВСТАНОВИЛА:

В провадженні Красноармійського міськрайонного суду Донецької області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Покровський міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), про визнання батьківства та скасування усиновлення.

27 жовтня 2020 року, тобто менше ніж за три робочі дні до дати проведення підготовчого засідання, до суду надійшла заява відповідача ОСОБА_1 про відвід судді Назаренко Г.В. нібито з підстав її упередженості.

В обґрунтування доводів заявник послалась на те, що позивач стверджує, що він мешкав спільно як чоловік та жінка без реєстрації шлюбу з її сестрою ОСОБА_4 . Внаслідок такого проживання ІНФОРМАЦІЯ_1 у позивача з ОСОБА_4 народилась дочка, яку вони назвали ОСОБА_5 . В 2014 році ОСОБА_4 померла, і позивач переїхав на західну Україну, де й мешкає по теперішній час. Їй невідомо, з яких підстав позивач звернувся з позовом до неї та її матері.

30.01.2020р. нею на адресу суду було надано клопотання про відмову у відкритті провадження по справі у зв`язку з тим, що вони з матір`ю є неналежними відповідачами, однак судом воно було проігноровано і 05.02.2020р. було винесено ухвалу про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі.

26.02.2020р. третьою особою було надано відзив на позов, в якому зазначалось, що строк звернення із заявою про визнання батьківства в один рік був пропущений позивачем і тому у задоволенні позову необхідно відмовити, а справу закрити.

Однак судом не дивлячись ні на що 05.03.2020р. у першому ж судовому засіданні було винесено ухвалу про призначення судово-медичної генетичної експертизи. На вказану ухвалу було подано апеляційну скаргу. Задовольняючи апеляційну скаргу колегією суддів Донецького апеляційного суду було зазначено, що суд першої інстанції неповно з`ясувавши всі обставини по справі, порушив норми процесуального права та виніс помилкову ухвалу.

В наступному судовому засіданні, отримавши уточнену позовну заяву, вона зрозуміла, що тайна усиновлення її дочки розкрита без її дозволу, і позивач володіє всією інформацією з цього приводу. Разом з представником, подавши заявку на ознайомлення з матеріалами справи, ознайомилась з ними та знайшла там копію рішення суду про усиновлення ОСОБА_5 . Дослідивши вказане рішення, було виявлено, що воно роздруковане з єдиного державного реєстру судових рішень з усіма особистими даними і знаходиться в матеріалах справи з нумерацією 69. При цьому в матеріалах справи відсутні відомості про долучення його сторонами.

Враховуючи наведене, заявник вважала, що посадовими особами суду було розголошено без її згоди майну усиновлення.

З цього приводу нею 21.10.2020р. до Покровського ВП ГУНП України було подано заву про вчинення посадовими особами суду злочину, передбаченого ч.2 ст.168 КК України, яка внесена до реєстру за № 214.

Крім усього цього у приватній розмові суддя Назаренко Г.В. заявила їй, що щоб вона не робила, - рішення буде все одно прийнято на користь позивача.

У неї добрі родинні стосунки з дочкою, яка протягом шести років мешкає разом із нею та стає дорослішою, і тому вона вважає, що суддя є упередженою, і своїм черговим помилковим рішенням може зруйнувати її сім`ю.

Вважаю, що відвід заявлений мені необґрунтовано з наступних підстав.

Підстави для відводу (самовідводу) судді передбачені ст.36 ЦПК України.

Так, згідно п.5 ч.1 ст.36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Частиною 1 ст.37 ЦПК України передбачено, що суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої інстанції, не може брати участі в розгляді цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій після скасування рішення суду або ухвали про закриття провадження у справі.

Положеннями ч.1-3 ст.40 ЦПК України передбачено, що питання про відвід (самовідвід) судді може бути вершено як до, так і після відкриття провадження у справі.

Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочих дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Якщо заява про відвід судді надійшла пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

У січні 2020 року до Красноармійського міськрайонного суду Донецької області надійшла позовна заява про ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Покровський міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), про визнання батьківства.

30 січня 2020 року на адресу суду надійшло клопотання ОСОБА_1 , в якому вона просила ознайомитися з текстом рішення Красноармійського міськрайонного суду Донецької області від 18.02.2015р. по справі № 2о/235/9/15 (провадження № 235/6124/14-ц) і прийняти рішення про відмову у відкритті провадження у справі.

Ухвалою судді Красноармійського міськрайонного суду Донецької області від 5 лютого 2020 року позовна заява була прийнята до розгляду та відкрито провадження у справі, було вирішено справу розглядати за правилами загального позовного провадження у закритому судовому засіданні. Ухвала містить в собі мотивування підстав для відкриття провадження, а також відсутності підстав для відмови у відкритті провадження у справі (абз.7-9 мотивувальної частини) (а.с.48), тобто клопотання відповідача ОСОБА_1 знайшло своє вирішення по суті, у зв`язку з чим її посилання на це суд знаходить безпідставним.

Відповідно до положень ст.181 ЦПК України третім особам, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, було надано строк для надання пояснень щодо позову або відзиву до 5 березня 2020 року включно.

20 лютого 2020 року Покровським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерство юстиції (м. Харків) подані письмові пояснення до суду, які підлягають врахуванню судом при ухваленні рішення (а.с.67). Отже, зазначення заявника на нібито подання третьої особою відзиву, заявлення клопотання про закриття провадження у справі не відповідає дійсності, тим паче, що у третьої особи відсутнє право на подання відзиву до суду.

Ухвалою судді Красноармійського міськрайонного суду Донецької області від 5 лютого 2020 року про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження було вирішено справу розглядати за правилами загального позовного провадження у закритому судовому засіданні, по справі призначено підготовче засідання на 5 березня 2020 року о 10 годині 00 хвилин. Станом на дату вирішення заяви про відвід судді справа до судового розгляду не призначена.

У підготовчому засіданні, яке відбулось 5 березня 2020 року о 10 годині 12 хвилин, за клопотанням представника позивача по справі було призначено судово-медичну генетичну експертизу, що відповідає вимогам п.8 ч.2 ст.197 ЦПК України, а тому посилання на заявника на те, що суд призначив експертизу в першому судовому засіданні, не відповідає дійсності.

Для підготовки справи до розгляду по суті ухвалою суду від 5 лютого 2020 року з Покровського міського відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області було витребувано копію актового запису про смерть ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , та копії актового запису про народження дитини ОСОБА_5. , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка містить в собі відмітку про усиновлення дитини, що є необхідним для вирішення справ цієї категорії для внесення змін до актового запису про народження дитини у випадку задоволення позову.

В обґрунтування необхідності відмови у відкритті провадження у справі клопотання відповідача ОСОБА_1 містить в собі посилання на рішення Красноармійського міськрайонного суду Донецької області від 18.02.2015р. по справі № 2о/235/9/15 (провадження № 235/6124/14-ц), зміст якого з урахуванням прийнятого рішення про розгляд справи у закритому судовому засіданні, не може бути розголошений. Крім того, обставини, встановлені цим судовим рішенням, мають істотне значення для правильного вирішення справи про визнання батьківства та скасування усиновлення. Отже, посилання відповідача на нібито розголошення таємниці усиновлення, є безпідставним.

Посилання заявника на те, що суддя Назаренко Г.В. у приватній бесіді нібито заявила їй про прийняття рішення на користь позивача, суд знаходить провокаційно-помилковим, так я ніколи не зустрічалась з відповідачем ОСОБА_1 поза судовим засіданням, тим паче не мала із нею приватних розмов і не маю морально-етичного права не це. Посилання заявника на те, що суддя Назаренко Г.В. своїм черговим помилковим рішенням може зруйнувати її сім`ю суд знаходить нице проявом людських якостей людини, спрямованим на досягнення свої мети будь-яким способом.

За таких обставин, приходжу до висновку про необґрунтованість заявленого мені відповідачем ОСОБА_1 відводу.

Разом з тим вважаю за необхідне заявити собі самовідвід по справі з наступних підстав.

Відповідно до ст. 2 Закону України від 02.06.2016 року № 1402-VIII "Про судоустрій і статус суддів" суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Як зазначено в рішенні Європейського Суду з прав людини у справі "Олександр Волков проти України", як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ`єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: (i) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (ii) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності. У цьому відношенні навіть вигляд має певну важливість - іншими словами, "має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється.

Адже йдеться про довіру, яку в демократичному суспільстві суди повинні вселяти у громадськість (див. рішення від 26 жовтня 1984 року у справі "Де Куббер проти Бельгії" (De Cubber v. Belgium), Series A, № 86).

Тобто, згідно з прецедентною практикою Європейського Суду з прав людини суд має забезпечити достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності.

Згідно зі ст.17 Закону України від 23.02.2006 року № 3477-IV "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Відповідно до ст. 6 Закону України від 02.06.2016 року № 1402-VIII "Про судоустрій і статус суддів" здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу. Суди здійснюють правосуддя на основі Конституції і законів України та на засадах верховенства права.

Як зазначено у Висновку № 1 (2001) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо стандартів незалежності судової влади та незмінюваності судді, незалежність судової влади означає повну неупередженість із боку суддів. При винесенні судових рішень щодо сторін у судовому розгляді судді повинні бути безсторонніми, вільними від будь-яких зв`язків, прихильності чи упередження, що впливає або може сприйматися як таке, що впливає, на здатність судді приймати незалежні рішення. Судова влада повинна користуватися довірою не тільки з боку сторін у конкретній справі, але й з боку суспільства в цілому. Суддя повинен не тільки бути реально вільним від будь-якого невідповідного упередження або впливу, але він або вона повинні бути вільними від цього й в очах розумного спостерігача. В іншому випадку довіра до незалежності судової влади буде підірвана.

Відповідно до п. 2.5 Бангалорських принципів діяльності судді (Резолюція 2006/23 Економічної та Соціальної Ради ООН від 27 липня 2006 року) суддя повинен взяти самовідвід від участі у будь-якому процесі, коли сторонньому спостерігачеві може видатись, що суддя не здатен винести неупередженого рішення.

Визначення юридичного змісту оціночної категорії «безсторонній суд» зумовлює необхідність врахування суб`єктивного та об`єктивного критеріїв безсторонності. Перший з них означає, що суддя має бути суб`єктивно вільним від упередженості при розгляді справи; другий - що суддя має забезпечити достатні гарантії для усунення будь-яких обґрунтованих сумнівів щодо його неупередженості.

Аналіз практики рішень ЄСПЛ з цього питання дає можливість прийти до висновку що критерієм порушення суб`єктивної складової даного поняття, можуть бути висловлювання судді по суті правової проблеми, яка порушена у позові у засобах масової інформації до свого головування у суді при розгляді конкретної справи; не реагування судді на расистські висловлювання; якщо головуючий у справі, у пресі вжив висловлювання, які натякали на негативну оцінку заявника, ще до того, як суд під його головуванням повинен був винести рішення у справі тощо. Конкретизуючи суб`єктивний критерій, суд підкреслює, що поки не доведено інше, діє презумпція особистої безсторонності судді. Суб`єктивна упередженість полягає, як правило, в умисних чи необережних діях суддів перед початком чи під час судового розгляду справи.

З метою забезпечення достатніх гарантій для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у безсторонності судді Назаренко Г.В. з точки зору стороннього спостерігача, враховуючи позиції Європейського суду з прав людини з приводу недовіри до суду, суд вважає, що заява про самовідвід судді Назаренко Г.В. підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.36, 39, 40 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИЛА:

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні заяви про відвід судді Назаренко Ганни Володимирівни по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Покровський міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), про визнання батьківства та скасування усиновлення.

Задовольнити заяву про самовідвід судді Красноармійського міськрайонного суду Донецької області Назаренко Ганни Володимирівни по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 у задоволенні заяви про відвід судді Назаренко Ганни Володимирівни по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Покровський міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), про визнання батьківства та скасування усиновлення.

Справу № 235/446/20 передати до канцелярії Красноармійського міськрайонного суду Донецької області для повторного авторозподілу в порядку ст.33 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Г.В. Назаренко