Провадження № 2-зз/761/85/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 листопада 2020 року Шевченківський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Пономаренко Н.В.

за участю секретаря Ганущака А.М.

представника позивача ОСОБА_1

представника відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві клопотання представника відповідача про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Козленко Вікторія Вікторівна, про визнання недійсним свідоцтва пор право власності та свідоцтва про право на спадщину за законом, -

в с т а н о в и в :

Заявник звернувся до суду з заявою про скасування заходів забезпечення позову, в якій просить суд скасувати заходи забезпечення позову по справі №761/209712/20, а саме: арешт на квартиру АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000, право приватної власності зареєстровано за ОСОБА_5 .

Клопотання обґрунтовано тим, що в даній справі ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 16.07.2020 року було накладено арешт на нерухоме майно, а саме: на квартиру АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000, право приватної власності зареєстровано за ОСОБА_4 .

Разом з тим, вказує, що позивачем не надано суду доказів на підтвердження того, що не існувало Розпорядження від 28.01.1999 року №20568, на підставі якого було видане свідоцтво про право власності від 28.01.1999 року. При цьому, вказує, що відсутність чи наявність технічного паспорту на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 - не є достатньою підставою для визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за Законом. Крім того, посилається на те, що тривалий час - більше року у Шевченківському районному суді м. Києва розглядається справа №761/39219/19 за позовом ОСОБА_4 до КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва» та ОСОБА_6 про усунення перешкод у здійсненні права користування власності нерухомим майном, тому, вважає, що заходи забезпечення позову підлягають скасуванню.

Представник позивача в судовому засіданні заперечувала щодо задоволення клопотання про скасування заходів забезпечення позову, оскільки стороною відповідача не наведено жодних підстав для скасування заходів забезпечення позову. На разі існують всі об`єктивні підстави вважати, що внаслідок розгляду цієї справи та виявлення сильної доказової бази позивача, відповідач може здійснити спробу продажу квартири АДРЕСА_3 іншим людям, чим подальшому ускладнить або зробить неможливим виконання рішення суду та створить проблем третім особам.

Представник відповідача в судовому засіданні підтримав клопотання та просив його задовольнити.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

В провадженні Шевченківського районного суду перебуває на розгляді цивільна справа №761/20972/20 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Козленко Вікторія Вікторівна, про визнання недійсним свідоцтва пор право власності та свідоцтва про право на спадщину за законом, яка призначена до розгляду в загальному провадженні, наразі не закрито підготовче судове засідання.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 16.07.2020 року було задоволено заяву позивача про забезпечення позову та накладено арешт на нерухоме майно, а саме: на квартиру АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000, право приватної власності зареєстровано за ОСОБА_4 (а.с. 64-66).

Питання скасування заходів забезпечення позову врегульоване ст.158 ЦПК України.

В свою чергу, відповідно до положень ч.ч. 1, 9 ст. 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. У випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

Натомість, клопотання про скасування заходів забезпечення позову не містить обґрунтованих підстав та доказів, які б підтверджували необхідність їх скасування.

Згідно з ч.ч.7, 8 ст. 158 ЦПК України, у разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом девяноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи. Якщо протягом вказаного строку за заявою позивача (стягувача) буде відкрито виконавче провадження, вказані заходи забезпечення позову діють до повного виконання судового рішення.

Відповідно до п. 10 постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22.12.2006 року "Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову" заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. Зважаючи на це, суд при задоволенні позову не вправі скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування. Суд вправі скасувати вид забезпечення позову по будь-якій справі, яка знаходиться в його провадженні, коли відпаде потреба в ньому або в забезпеченні позову взагалі. Скасування заходів забезпечення позову слід відрізняти від скасування ухвали про забезпечення позову. Різниця полягає в тому, що заходи забезпечення позову скасовуються судом, який їх застосував, якщо відпали підстави, з якими закон пов`язує можливість застосування таких заходів. При цьому правомірність застосування таких заходів судом відповідач, як правило, не заперечує.

Враховуючи принципи здійснення цивільного судочинства, беручи до уваги те, що представником відповідача не наведено обгрунтованих підстав, які б свідчили про те, що потреба у застосуванні заходів забезпечення позову відпала, а наведені в заяві відповідачем підстави для скасування - такими не являються, а також враховуючи ту обставину, що розгляд справи по суті заявлених вимог не відбувся, триває підготовче судове засідання, - тому вимоги про скасування заходів забезпечення позову є передчасними та не підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 158, 259, 260 ЦПК України, суд -

у х в а л и в :

у задоволенні клопотання - відмовити.

Ухвалу суду може бути оскаржено до Київського апеляційного суду через Шевченківський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги, протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: