Справа № 357/4764/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"27" жовтня 2020 р. Білоцерківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого Ярмола О. Я.

при секретарі Кривенко О. С.,

розглянувши в судовому засіданні позовну заяву Сільськогосподарського виробничого кооперативу «Розаліївський» до Розалівської сільської ради, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , треті особи : ОСОБА_3 , Міськрайонне управління деожгеокадастру у Кивській області, ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про визнання недійсним рішень, скасування державної реєстрації права власності на земельні ділянки та витребування земельних ділянок із чужого незаконного володіння, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з вказаним позовом, в процесі розгляду справи було уточнено суб`єктивний склад справи, а також, позивачем було уточнено позовні вимоги.

Після ознайомлення представника відповідачів ОСОБА_2 та ОСОБА_1 з матеріалами справи та отримання свого примірника копії позовної заяви з додатками, представником відповідачів було виявлено ряд процесуальних порушень на які було вказано в судовому засіданні. Зокрема, представник відповідачів зазначив на вручення йому неповного пакету копії додатків до позовної заяви і недоплату позивачем судового збору, просив усунути наведені недоліки.

Представник позивача в судовому засіданні заперечив наявність недоліків уточненої позовної заяви.

Під час розгляду клопотань, було встановлено, що подана позовна заява не відповідає вимогам ст.175, 177 ЦПК України, з огляду на наступне.

Частиною 3 ст. 175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити зазначення ціни позову.

Згідно ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, позивачем у даній справі сплачено судовий збір за 2 позовні вимоги немайнового характеру, хоча заявлено 4 позовні вимоги, 3 вимоги з яких є вимогами майнового характеру. Позовна вимога про скасування державної реєстрації права власності осіб на спірні земельні ділянки є похідною вимогою від вимог про витребування майна.

Якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи (частина друга статті 176 ЦПК України).

Суд повинен вирішувати питання, пов`язані з судовими витратами (зокрема, щодо відстрочення та розстрочення, зменшення їх розміру або звільнення від їх сплати), у чіткій відповідності до норм ЦПК України, Закону України «Про судовий збір», а також інших нормативно-правових актів України, забезпечуючи при цьому належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справ, з одного боку, та інтересами позивача (заявника) щодо можливості звернення до суду, з другого боку.

Від правильного вирішення питання про розмір судового збору залежить, у тому числі, можливість особи його сплатити, забезпечивши їй доступ до правосуддя. Така правова позиція висловлена ВС у справі № 381/1425/19-ц від 09.09.2020 року.

Вартість витребовуваного майна позивачем не зазначена.

Отже, оскільки суд зобов`язаний вказати чітку суму судового збору, яку необхідно сплатити позивачу, - суд попередньо визначає розмір недоплаченої суми судового збору 4204 грн. Суд пропонує позивачу належно визначити ціну позову для подальшого уточнення розміру судового збору, а також, вручити відповідачам повну копію додатків до позовної заяви, що передбачено частиною 1 ст. 177 ЦПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, оскільки позовна заява не відповідає вимогам ст. 177 ЦПК України вона має бути залишена без руху.

Роз`яснити, що відповідно до п.8 ч.1 ст. 257 ЦПК України суд залишеть позов без розгляду, якщо провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, та не було сплачено судовий збір і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк.

Керуючись, ст.ст. 175,177, 185, 352-354 ЦПК України,-

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву залишити без руху, та надати позивачу строк для усунення вказаних в ухвалі недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання даної ухвали.

Попередити позивача про те, що в разі не усунення недоліків позовної заяви в установлений строк, заява вважається неподаною і повертається позивачу .

Ухвала оскарженню не підлягає.

СуддяО. Я. Ярмола