1Справа № 335/4998/20 2-з/335/61/2020
УХВАЛА
про відмову у забезпеченні позову
17 червня 2020 р. Орджонікідзевський районний суд м. Запоріжжя у складі головуючого судді Соболєвої І.П., розглянувши в порядку письмового провадження в приміщенні суду за адресою: м. Запоріжжя, вул. Перемоги, 107-б, заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа ОСОБА_5 , про визнання недійсним договору купівлі-продажу в частині покупця,

ВСТАНОВИВ:
15.06.2020 до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ), ОСОБА_3 ( АДРЕСА_3 ), ОСОБА_4 ( АДРЕСА_4 ), третя особа ОСОБА_5 ( АДРЕСА_5 ), про визнання недійсним договору купівлі-продажу в частині покупця з підстав невідповідності змісту договору вимогам законодавства.
Разом із позовною заявою надійшла заява позивача про забезпечення позову шляхом арешту на нерухоме майно, а саме: квартиру АДРЕСА_6 , що належить на праві власності ОСОБА_4 .
В обґрунтування заяви заявник зазначав, що на сьогодні право власності на вищевказану квартиру зареєстроване за відповідачем ОСОБА_4 (мати чоловіка позивача). Позивач з чоловіком не проживають однією сім`єю, живуть окремо. Діти проживають з позивачем. Однак, чоловік та його матір не визнають того, що квартира була придбана позивачем для проживання в ній сім`єю та за її кошти. У зв`язку з такими обставинами ОСОБА_4 може розпорядитися квартирою шляхом її відчуження, і невжиття заходів забезпечення може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних моїх прав або інтересів.
Відповідно до приписів ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається без повідомлення учасників справи у їх відсутність.
Вивчивши заяву про забезпечення позову, зміст позовної заяви та доданих до неї матеріалів, суд дійшов таких висновків.
За частиною першою статті 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 ЦПК України заходів забезпечення позову.
Відповідно до частини другої цієї ж статті, забезпечення позову допускається на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.
Станом на 17.06.2020 питання про відкриття провадження у справі не вирішено.
За пунктом 1 частини першої статті 150 ЦПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.
Відповідно до частини третьої цієї ж статті заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.
Згідно з роз`ясненнями, які містяться у пункті 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 № 94 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. При встановленні зазначеної відповідності слід враховувати, що вжиті заходи не повинні перешкоджати господарській діяльності юридичної особи або фізичної особи, яка здійснює таку діяльність і зареєстрована відповідно до закону як підприємець. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів. Наприклад, обмеження можливості господарюючого суб`єкта користуватися та розпоряджатися власним майном іноді призводить до незворотних наслідків.
Предметом спору у справі є визнання частково недійсним договору купівлі-продажу квартири АДРЕСА_6 від 20.02.2019 в частині покупця, переведення право покупця за цим договором за позивачем. При цьому, позовна заява ОСОБА_1 не містить ціни позову, оскільки позивачем визначено його немайновий характер.
У заяві про забезпечення позову ОСОБА_1 посилається на те, що відповідач ОСОБА_4 може розпорядитися квартирою шляхом її відчуження. Однак, вказані доводи мають характер припущень, а до заяви про забезпечення доказів не додано доказів на підтвердження вказаних обставин.
В даному випадку відсутні об`єктивні підстави вважати, що невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких позивач звернувся до суду.
Крім того накладення арешту на квартиру АДРЕСА_6 та належить на праві власності ОСОБА_4 призведе до порушення прав її власника.
Таким чином, суд вважає заяву про забезпечення позову необґрунтованою, з огляду на що у її задоволенні слід відмовити.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 149154, 157, 260, 273 ЦПК України, суд
Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа ОСОБА_5 , про визнання недійсним договору купівлі-продажу в частині покупця.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги до Запорізького апеляційного суду через Орджонікідзевський районний суд міста Запоріжжя в 15-денний строк з дня її постановлення.

Учасник справи, якому повна ухвала не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 15 днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Відповідно до п. 3 р. ХІІ «Прикінцеві положення» ЦПК України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), процесуальні строки щодо апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги продовжуються на строк дії такого карантину.

Оскарження ухвали не перешкоджає розгляду справи.

Суддя І.П. Соболєва