Справа № 307/449/20
Провадження № 2/307/686/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 березня 2020 року м. Тячів

Тячівський районний суд Закарпатської області в особі головуючого судді Бобрушко В.І., при секретарі Пальонній М.Є., розглянувши у судовому засіданні в залі суду міста Тячів цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та зміну прізвища,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбута зміну прізвища. В позовній заяві зазначила, що 15.09.2015 року між нею і відповідачем був укладений шлюб, зареєстрований у відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Тячівського районного управління юстиції у Закарпатській області за актовим записом №176. Спільних дітей вони не мають. З 2017 року сімейне життя було припинено, вони не живуть спільним подружнім життям, не ведуть спільний побут, не мають спільного бюджету, тобто між ними не має взагалі нічого спільного. Вважає що подальше спільне проживання та збереження сім`ї є неможливим, оскільки фактично протягом тривалого часу, а саме більше року спільного господарства вони не ведуть. Просить шлюб між нею та відповідачем розірвати та змінити її дошлюбне прізвище на « ОСОБА_3 ».

Позивачка в судове засідання не з`явилася, надіслала до суду заяву про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги підтримує, а тому суд в порядку ст. 223 ЦПК України розглянув справу у її відсутності на підставі наявних в справі доказів.

Відповідач в судове засідання не з`явився, хоч про час та місце розгляду справи був належним чином повідомлений, а тому суд в порядку ст. 223 ЦПК України розглянув справу у його відсутності на підставі наявних в справі доказів.

На підставі ст.247 ч.2 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши всі обставини справи, суд дійшов наступного висновку.

За змістом положень ч. 1 ст. 24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Частинами 3, 4 ст. 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.

Згідно до ч. 2 ст. 104, ч. 3 ст. 105 СК України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання, у тому числі за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 110, ст. 112 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

В судовому засіданні встановлено, що сторони зареєстрували шлюб 15 вересня 2015 року і від даного шлюбу неповнолітніх дітей не мають.

Фактичні обставини щодо взаємин подружжя свідчать, що розлад в сім`ї має не тимчасовий характер, а подальше спільне проживання в шлюбі стало неможливим, оскільки взаєморозуміння між сторонами втрачено? збереження шлюбу суперечить інтересам сторін, а тому при таких обставинах шлюб підлягає розірванню.

Відповідно до ст.19 ч.1 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Відповідно до ст. 113 Сімейного кодексу України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Відносини, пов`язані з проведенням державної реєстрації актів цивільного стану, внесенням до актових записів цивільного стану змін, їх поновленням і анулюванням, визначенням засад діяльності органів державної реєстрації актів цивільного стану, регулює Закон України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану».

Відповідно до ч. 1 ст. 15 зазначеного Закону, державна реєстрація розірвання шлюбу проводиться відповідним органом державної реєстрації актів цивільного стану у встановлених законом випадках.

За положеннями ч. 6 ст. 15 Закону, той з подружжя, який бажає відновити своє дошлюбне прізвище, повинен заявити про це в органі державної реєстрації актів цивільного стану під час державної реєстрації розірвання шлюбу.

Враховуючи те, що Законом України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» встановлено відповідний порядок зміни прізвища на дошлюбне прізвище, відповідно до якого необхідне звернення позивачки в даному випадку до відповідного органу реєстрації актів цивільного стану для вирішення питання про зміну прізвища на дошлюбне, у зв`язку з реєстрацією розірвання шлюбу, суд вважає, що позовні вимоги в частині зміни прізвища на дошлюбне прізвище « ОСОБА_3 » є передчасними, а тому в їх задоволенні слід відмовити.

Позовних вимог щодо поділу спільного майна сторін не заявлено.

Судові витрати в частині сплати судового збору покласти на відповідача.

Керуючись ст.ст.5, 12, 81, 200, 209, 223, 247, 263, 265 ЦПК України, ст.ст.104, 105, 110-112, 113 СК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити частково.

Шлюб між ОСОБА_4 та ОСОБА_2 , який зареєстровано 15 вересня 2015 року у відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Тячівського районного управління юстиції Закарпатської області, актовий запис №176, розірвати.

В решті позову відмовити.

Позовних вимог щодо поділу спільного майна сторін не заявлено.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Боржомі, Грузія, на користь ОСОБА_1 , 840 гривень 80 копійок сплаченого судового збору.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду в 30-денний строк з дня його проголошення (складання), при цьому відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу 13 «Перехідні положення» ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Відомості про учасників справи :

Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженка та мешканка АДРЕСА_1 .

Відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженець м. Боржомі, Грузія, мешканець АДРЕСА_1 , України.

Головуючий: В.І. Бобрушко