У Х В А Л А

07 квітня 2020 року

м. Київ

провадження №22-ц/824/6844/2020

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Мазурик О.Ф.,

перевіривши відповідність апеляційної скарги ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 ,

на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області

від 24 лютого 2020 року

у справі №359/589/19 Ірпінського міського суду Київської області

за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк "ПриватБанк"

до ОСОБА_1

про стягнення заборгованості,

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 24 лютого 2020 року позов задоволено.

Не погоджуючись з рішенням суду відповідачка безпосередньо до Київського апеляційного суду подала апеляційну скаргу разом з клопотанням про зменшення судового збору.

Дослідивши матеріали апеляційної скарги, вважаю, що клопотання про зменшення суми судового збору підлягає залишенню без задоволення, а апеляційна скарга - без руху, з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати (ч. 3 ст. 136 ЦПК України).

За приписами ч. 1, ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» зі змінами (далі - Закон), враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за клопотанням такої сторони відстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, (звільнити від сплати судових витрат) за умови, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої та багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

За приписами ч. 2 ст. 8 Закону суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Аналіз наведених положень закону приводить до висновку, що зменшення розміру судового збору здійснюється лише у випадку подання позовної заяви фізичною особою, якщо сума судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу такої фізичної особи.

Разом з тим, апеляційну скаргу подано ОСОБА_1 , яка є відповідачем у справі.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні клопотання про зменшення розміру судового збору.

Крім того, суд не приймає до уваги посилання ОСОБА_1 про те, що вона, як споживач, звільнена від сплати судового збору на підставі ст. 22 Закону України "Про захист прав споживачів".

Так, за приписами ст. 22 Закону України "Про захист прав споживачів" споживачів звільняються від сплати судового збору за подання позовної заяви, а також у разі і подання апеляційної скарги на судове рішення.

З цього ж приводу Великою Палатою Верховного Суду в постанові від 21.03.2018 по справі №761/24881/16-ц висловлено правову позицію.

Водночас, ОСОБА_1 є відповідачем у справі, тобто не зверталася до суду з позовом за захистом своїх порушених прав, як споживача кредитних послуг.

Отже, у даній справі на ОСОБА_1 не поширюються положення ст. 22 Закону України "Про захист прав споживачів".

Залишаючи апеляційну скаргу без руху, суд виходить з наступного.

Статтею 356 ЦПК України встановлено вимоги щодо форми та змісту апеляційної скарги.

Однак, апеляційна скарга не оформлена у відповідності до вимог, встановлених п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України, оскільки скаржником не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених законом порядку та розмірі.

Відповідно до п. 1 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» (далі - Закон) за подання до суду апеляційної скарги на судові рішення справляється судовий збір.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ч. 4 ст. 6 Закону якщо скаргу (заяву) подано про перегляд судового рішення в частині позовних вимог (сум, що підлягають стягненню за судовим рішенням), судовий збір за подання скарги (заяви) вираховується та сплачується лише щодо перегляду судового рішення в частині таких позовних вимог (оспорюваних сум).

При зверненні позивача до суду з даним позовом підлягав сплаті судовий збір в сумі 1921,00 грн.

Відповідно до пп. 6 п.1 ч. 2. ст. 4 Закону за подання апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 150% ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Таким чином, розмір судового збору за подання апеляційної скарги становить 2 881,50 грн (1921х150%).

З огляду на викладене, ОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір у сумі 2 881 грн 50 коп. за наступними реквізитами:

Отримувач коштів: УК у Солом.р-ні/Соломян.р-н;

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38050812;

Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);

Код банку отримувача (МФО): 899998;

Рахунок отримувача: UA0026010;

Код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Крім того, звертаємо Вашу увагу, що квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою мають містити відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір. Платіжне доручення повинно бути підписано уповноваженою посадовою особою банку і скріплено печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення та відміткою про зарахування суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Також, згідно правової позиції висловленої Верховним Судом в постанові від 13.02.2020 по справі №910/4557/18 в квитанції (платіжному дорученні) про сплату судового збору необхідно зазначати номер справи та дату судового рішення, що оскаржується.

Оригінал документу про сплату (доплату) судового збору із зазначенням відомостей про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір, необхідно подати до Київського апеляційного суду.

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, яка передбачає залишення позовної заяви (апеляційної скарги) без руху з наданням строку для усунення виявлених судом недоліків.

За вказаних обставин, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати строк для усунення виявлених судом недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст. 185, 356, 357 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 , на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 24 лютого 2020 року - залишити без руху, надавши строк для усунення виявлених в ній недоліків протягом п`яти днів з дня отримання ухвали суду.

Роз`яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що у випадку не усунення у встановлений термін виявлених судом недоліків, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та такою, що підлягає поверненню.

Ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя О.Ф. Мазурик