Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 695/2494/19

номер провадження 2/695/377/20

11 червня 2020 року м. Золотоноша

Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді Середи Л.В.

за участю:

секретаря Біліченко С.В.,

позивача ОСОБА_1 ,

відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Золотоноша цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

30 липня 2004 року ОСОБА_2 та ОСОБА_3 зареєстрували шлюб у відділі РАЦС Деснянського районного управління юстиції у м. Києві за актовим записом № 849, що стверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 від 30.07.2004 року.

Після одруження дружині присвоєно прізвище ОСОБА_4 .

Від шлюбу сторони мають неповнолітнього сина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який за твердженням позивача проживає разом з нею.

Позивач у позовній заяві стверджує, що спору про поділ майна на час подачі позову не існує. Шлюбні відносини між подружжям припинені. Причиною цьому стало те, що подружжя мають різні погляди на сімейне життя, що призводить до постійних сварок та непорозумінь. Сім`я існує лише формально. Оскільки сторони не підтримують шлюбних відносин, спільне господарство не ведуть, а тому вважаючи, що збереження шлюбних відносин неможливе, ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом про розірвання шлюбу із ОСОБА_2 .

Позивач ОСОБА_1 у судовому засіданні позовні вимоги підтримала. Крім того, повідомила суд, що відповідач зловживає алкогольними напоями, а тому просила шлюб розірвати.

Відповідач ОСОБА_2 у судовому засіданні просив шлюб не розривати, наразі він проходить курс психологічної реабілітації з метою припинення зловживання алкогольними напоями.

Суд, заслухавши пояснення сторін та вивчивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає до повного задоволення з наступних підстав.

Згідно із ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає і ст. 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН від 10.12.1948 року, згідно з якою чоловіки та жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей.

Оскільки у судовому засіданні було достовірно встановлено, що збереження шлюбу неможливе, так як сторони подружніх стосунків не підтримують, мір до примирення не приймають, і позивач на полягає на розірванні шлюбу, а відповідач жодних доказів суду на спростування позиції дружини не надав, вільної згоди дружини на проживання у шлюбі немає, а тому суд вважає, що подальше спільне життя подружжя буде суперечити інтересам позивача, і за таких обставин приходить до висновку про задоволення позовних вимог ОСОБА_1 .

Згідно з ч. 2 ст. 114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу.

Суд також приходить до висновку про стягнення з відповідача на користь позивача відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України судових витрат.

На підставі зазначеного та керуючись ст., ст. 112, 113, 114 СК України та ст., ст. 13, 81, 133, 141, 200, 259, 263, 265,

ст., ст. 268, 273, 354 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 30 липня 2004 року у відділі РАЦС Деснянського районного управління юстиції у м. Києві за актовим записом № 849 (свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_1 від 30.07.2004 року).

Стягнути з відповідача ОСОБА_2 на користь позивача ОСОБА_1 судовий збір у сумі 768.40 грн., сплачений нею при подачі позовної заяви до суду.

Рішення може бути оскаржене до Черкаського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), зазначений судовим рішенням термін оскарження продовжується на строк дії такого карантину.

Суддя: Л.В.Середа