Справа № 644/ 4310 /20
У Х В А Л А

іменем України

про залишення позовної заяви без руху

18 червня 2020 року м. Харків

Суддя Орджонікідзевського районного суду м. Харкова - Сітало А.К. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Харківський підшипниковий завод» про стягнення заробітної плати та середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовною заявою, в якій просить: 1) стягнути з відповідача на його користь заборгованість по заробітній платі в сумі 12757,85 грн.; 2) середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні в сумі 22488,00 грн. Всього позивач просить стягнути з відповідача 35245,85 грн. Також позивач просить стягнути з відповідача понесені витрати на професійну правничу допомогу в сумі 1500,00 грн.

Ціна позову позивачем визначена в розмірі 12757,85 грн.

Під час вирішення питання про відкриття провадження суддя з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 175, 177 ЦПК України.

Суд, дослідивши позовну заяву, приходить до висновку про залишення позовної заяви без руху, оскільки вона подана з порушенням вимог ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 175 ЦПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Відповідно до ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, окрім іншого, зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

В порушення вимог даної статті, ціну позову щодо позовних вимог майнового характеру визначено позивачем в розмірі 12757,85 грн., що не відповідає фактичному розміру грошових коштів, які позивач просить стягнути з відповідача в розмірі - 35245,85 грн.

Ціна позову визначається з урахуванням ст. 176 ЦПК України. Зокрема відповідно до п. 1 ч. 1 вказаної статті, ціна позову визначається: у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку.

Відповідно до п. 9 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Позивачем в позовній заяві зазначено, що відповідно до Закону України «Про судовий збір» заявник при зверненні з позовною заявою про стягнення заробітної плати, звільняється від сплати судового збору.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» (зі змінами та доповненнями), судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1-ше січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» (зі змінами та доповненнями), за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем, ставка судового збору встановлюється в розмірі 1-го відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що дорівнює 840,80 грн. та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що дорівнює 10510,00 грн.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до статті 1 цього Закону судовим збором є збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Водночас статтею 5 Закону України «Про судовий збір» установлено пільги щодо сплати судового збору, згідно з пунктом 1 частини першої якої від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Положення статті 5 Закону України «Про судовий збір» № 3674-VI від 08.07.2011 року, в редакції чинній до 01.09.2015 року, від сплати судового збору звільнялися позивачі за подання позовів про стягнення заробітної плати, поновлення на роботі та за іншими вимогами, що випливають із трудових правовідносин.

Разом з тим, починаючи з 01.09.2015 року, позивачі в справах за позовними вимогами, які випливають із трудових відносин, не звільняються від сплати судового збору, за винятком позивачів у двох категоріях: про стягнення заробітної плати та про поновлення на роботі.

З огляду на викладене вбачається, що пільга щодо сплати судового збору, передбачена пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», згідно з якою від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, та не поширюється на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні та за іншими вимогами, що випливають з трудових правовідносин під час розгляду таких справ в усіх судових інстанціях.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивач звільнений від сплати судового збору лише в частині позовної вимоги про стягнення з відповідача заборгованості по заробітній платі в сумі 12757,85 грн.

Інших обставин, які б давали підстави для звільнення від сплати судового збору позивачем не зазначено.

Таким чином, суд приходить до висновку, що позивачем вимоги ст. 4 Закону України «Про судовий збір» та ч. 4 ст. 177 ЦПК України не виконані.

На підставі викладеного, позивачу необхідно усунути зазначені вище в ухвалі недоліки, зазначити ціну позову, яка відповідає фактичному розміру грошових коштів, які позивач просить стягнути з відповідача та сплатити суму судового збору, яка відповідатиме розміру 1-го відсотку від ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що дорівнює 840,80 грн. за позовну вимогу не пов`язану із стягненням заборгованості по заробітній платі та поновлення на роботі, тобто за позовну вимогу про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 260-261, 353, п. 15 п. п. 15.5 ч.1 розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України, Законом України «Про судовий збір» в редакції від 08.07.2017 року, суд

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Харківський підшипниковий завод» про стягнення заробітної плати та середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність усунення зазначених вище в ухвалі недоліків позовної заяви, зазначити ціну позову, яка відповідає фактичному розміру грошових коштів, які позивач просить стягнути з відповідача та сплатити суму судового збору, яка відповідатиме розміру 1-го відсотку від ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що дорівнює 840,80 грн., за позовну вимогу не пов`язану із стягненням заборгованості по заробітній платі та поновлення на роботі, тобто за позовну вимогу про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні - протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити, що інакше позовна заява бути вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через Орджонікідзевський районний суд м. Харкова шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня вручення повного тексту ухвали суду лише щодо визначення розміру судових витрат. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: А. К. Сітало