справа № 243/4535/20
провадження №2/243/1616/2020
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 червня 2020 року Слов?янський міськрайонний суд Донецької області у складі:

Головуючого судді Мірошниченко Л.Є.

За участю

Секретаря судового засідання Мірошниченко В.В.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду №7 м. Слов`янська, цивільну справу

за позовною заявою ОСОБА_1

до Слов`янської міської ради Донецької області

вимоги позивача: про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В :

І. Стислий виклад позиції позивача.

1. У травні 2020 року позивач звернулася до суду з позовом до Слов`янської міської ради Донецької області, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, обґрунтувавши свої вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 на тимчасово непідконтрольній території України: м. Ровеньки, Луганської області, померла її мати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що свідчить свідоцтво про смерть. Після смерті її матері залишилася недоотримана пенсія.

Однак, вона пропустила шестимісячний строк для подання зави про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , оскільки після смерті матері протягом року не мала можливості отримати свідоцтво про смерть українського зразка, так як не могла виїхати за документами необхідними для подачі до суду, в зв`язку з бойовими діями в м. Ровеньки Луганської області.

У зв`язку з вищевикладеним, просить суд, визначити їй додатковий строк у один місяць для прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

ІІ. Заяви (клопотання) учасників справи.

2. Представник позивача ОСОБА_1 адвокат Першина І.М., яка діє на підставі ордера серії ДН № 113010 від 05.03.2020 року (а.с.12), в судове засідання не з`явилася, надала до суду заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити.

3. Представник відповідача Слов`янської міської ради Донецької області в судове засідання не з`явився, надав клопотання про розгляд справи без участі представника, просив винести рішення на розсуд суду, із урахуванням наявних у справі матеріалів.

ІІІ. Процесуальні дії у справі.

4. Ухвалою судді від 26.05.2020 року відкрито провадження по справі за правилами загального позовного провадження.

5. Судом на підставі частини другої статті 247 Цивільно-процесуального кодексу України (далі ЦПК), у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

ІV. Фактичні обставини, встановлені Судом та зміст спірних правовідносин.

6. Судом встановлено, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , була матір`ю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується свідоцтвом про народження та свідоцтвом про укладення шлюбу (а.с.9,10).

7. ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Ровеньки, Луганської області, померла ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 25.03.2020 року (а.с.8).

8. Відповідно до постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії приватного нотаріуса Слов`янського міського нотаріального округу Таранушенко В.М. від 15.05.2020 року, ОСОБА_1 відмовлено у прийнятті заяви про видачу спадщини після померлої ОСОБА_2 , оскільки нею пропущено шестимісячний строк для звернення з заявою про прийняття спадщини (а.с.3).

V. Оцінка Суду.

9. Вирішуючи питання про поважність причин пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини ОСОБА_1 , суд виходить з наступного.

10. Відповідно до ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Однак, позивач у встановлений законом строк не подав заяву про прийняття спадщини, тобто не прийняв її.

11. Згідно до п. 24 Постанови №7 Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», встановлено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

12. Крім того, відповідно до ч.4 ст. 10 ЦПК України, суд враховує норми європейського законодавства по правам людини, в якому зазначено, що згідно зі стандартом, розробленим у практиці ЄСПЛ на підставі висновків у його рішеннях, для встановлення відповідності певного заходу принципу правомірності позбавлення володіння слід проаналізувати три критерії: 1) чи є такий захід правомірним (передбачається національним законодавством); 2) чи має позбавлення власності суспільний (громадський) інтерес; 3) чи є такий захід пропорційним поставленій меті (забезпечує справедливу рівновагу між інтересами суспільства та необхідністю додержання фундаментальних прав окремої людини). Якщо хоча б одного із зазначених критеріїв не буде дотримано, то ЄСПЛ констатує порушення державою ст. 1 Першого протоколу до Конвенції.

Відповідно до третього критерію, уніфікований підхід ЄСПЛ до оцінки вимог, закріплених у ст. 1 Першого протоколу до Конвенції, ґрунтується також на критерії «справедливої рівноваги (балансу)» між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням у право власності, та інтересами особи, яка так чи інше страждає від такого втручання (рішення від 23.09.1982 року справі «Спорронг і Льоннрот проти Швеції»). Зазначений критерій передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між поставленою метою та засобами, які використовуються для її досягнення. ЄСПЛ вважає, що будь яке втручання у право власності обов`язково повинне відповідати принципу пропорційності. «Справедливий баланс» має бути дотриманий між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основних прав людини. Необхідний баланс не буде дотриманий, якщо особа, про яку йдеться, несе «індивідуальний і надмірний тягар» (рішення у справі «Трегубенко проти України»).

13. Питання про те, чи буде досягнута справедлива рівновага між вимогами загального інтересу і захисту фундаментальних прав особи, має значення лише при умові, що таке втручання відповідає вимогам закону і не є безпідставним.

14. Суд враховує, що наслідки пропущення позивачем строку для прийняття спадщини будуть не пропорційними, оскільки він втратить право на успадкування майна, яке залишилося після смерті спадкодавця. І спочатку смерть близької людини, а потім і втрата спадкового майна будуть для нього занадто надмірним тягарем нерозмірним з його діями, і при цьому буде порушено «баланс» між інтересами держави та фізичної особи.

15. Суд погоджується з доводами позивача стосовно того, що у зв`язку з проведенням антитерористичної операції на території м. Ровеньки, Луганської області, де й ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати ОСОБА_2 , та тривалим отримання свідоцтва про смерть українського зразка (серії НОМЕР_1 від 25.03.2020 року), вона не мала можливості звернутися вчасно до нотаріальної контори, що і стало причиною пропуску строку для подання нею заяви про прийняття спадщини.

16. З листа від 11.06.2020 року приватного нотаріуса Слов`янського міського нотаріального округу Таранушенко В.М. вбачається, що ним не відкривалась спадкова справа після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .

17. У відповідність до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

18. Таким чином, зібрані по справі докази, встановлені судом фактичні обставини справи, а також з урахуванням норм європейського законодавства по правам людини, дозволяють задовольнити позов на тій підставі, що, на думку суду, позивач пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин і тому суд визначає позивачу додатковий строк для прийняття спадщини у продовж одного місяця з моменту набрання рішенням суду законної сили.

VІ. Розподіл судових витрат між сторонами.

19. Позивач, відповідно до позову не вимагає компенсації за понесені нею судові витрати по справі.

Керуючись ст.ст. 1258, 1264, 1268-1272 ЦК України, ст.ст. 12,13,200,259,263-265 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Слов`янської міської ради Донецької області, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_2 , додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, після ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 1 (один) місяць, починаючи з дня наступного після набрання рішення законної сили.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Донецького апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення, або в порядку п.15.5 Перехідних Положень ЦПК України. У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до п. 3 розділу XII "Прикінцеві положення» ЦПК України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також …, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

Суддя Слов`янського

міськрайонного суду Л.Є. Мірошниченко