Справа № 393/97/20
22 квітня 2020 року смт.Новгородка
Новгородківський районний суд Кіровоградської області
в складі: головуючого судді Рачкелюка Ю.В.,
за участю секретаря Шупрудько К.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження в залі суду смт. Новгородка цивільну справу за позовною заявою Приватного акціонерного товариства ''Страхова компанія «АРКС» до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди завданої в результаті ДТП в порядку суброгації,
Ухвалою суду від 10.03.2020р. по даній справі відкрито провадження та призначено її розгляд у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами.
Представник позивача в судове засідання не з`явився, будучи належним чином повідомлений про розгляд справи. В матеріалах справи наявне клопотання, в якому представник позивача позовні вимоги підтримує та не заперечує проти заочного розгляду справи, а також просить суд розглянути справу без його участі.
Відповідач правом на подання відзиву на позовну заяву не скористався. Ухвала про відкриття провадження та копія позовної заяви надсилались судом на адресу його місця реєстрації у встановленому законом порядку.
Згідно ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.
Заперечення проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження від сторін у справі не надходили.
За таких обставин, суд вирішує справу без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами.
Зважаючи на те, що справа розглядалась за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, відповідно до ч. 2 статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
Зі згоди представника позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України.
Суд, вивчивши матеріали справи, з`ясував наступне.
15.11.2017р. між АТ «Страхова компанія «АХА Страхувальник» та ОСОБА_2 (далі Страхувальник) укладено договір добровільного комплексного страхування наземного транспорту №379243Га/05АВ (далі Договір), предметом якого є майнові інтереси Страхувальника (Вигодонабувача), що не суперечать закону та пов`язані із володінням, користуванням і розпорядженням наземним транспортним засобом автомобіля марки «SsangYong Korando», д/н НОМЕР_1 (а.с. 5-10).
01.07.2018р. сталася ДТП на а/дорога М-21, Виступовичі-Житомир-Могилів-Подільський (через м. Вінниця), 299 км, 530м), за участю застрахованого транспортного засобу «SsangYong Korando», д/н НОМЕР_1 та транспортного засобу «CITROEN BERLINGO», д/н НОМЕР_2 , яким керувала ОСОБА_1 . У результаті даної ДТП було пошкоджено застрахований у АТ «СК «АХА Страхування», транспортний засіб «SsangYong Korando», д/н НОМЕР_1 , який належить Страхувальнику на праві приватної власності (а.с. 13-14, 16).
Відповідно до рахунку зі станції технічного обслуговування №ФОППо-0879 від 23.07.2018р. ФОП « ОСОБА_3 » загальна вартість запчастин та ремонт робіт необхідних для проведення відновлювального ремонту транспортного засобу автомобіля «SsangYong Korando», д/н НОМЕР_1 , в результаті його пошкодження при ДТП, становить 154 873,92 грн. (а.с. 22-41).
Згідно з умовами Договору, за страховим випадком (ДТП) позивачем складено страховий акт по договору страхування №АХА2396738 від 30.07.2018р., та підставі рахунку зі станції технічного обслуговування було визначено суму страхового відшкодування в розмірі 154 873,92 грн., виплата якої підтверджується платіжним дорученням №479 628 від 31.07.2018р. (а.с.44-45).
На момент скоєння ДТП цивільно-правова відповідальність відповідача за шкоду, заподіяну майну третіх осіб, внаслідок експлуатації транспортного засобу «CITROEN BERLINGO», д/н НОМЕР_2 , була застрахована відповідно до ЗУ «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» в ПрАТ «УПСК» за полісом №АМ/3008961. Відповідно до лімітів полісу ОСЦПВ №АМ/3008961 шкода завдана майну становить 100 000,00 грн. (а.с. 17-18).
ПАТ «Страхова компанія «АРКС» (20.06.2019р. позивачем було здійснено зміну найменування з ПАТ «СК «АХА Страхування» на ПАТ «Страхова компанія «АРКС») (а.с.47-51) звернулося з заявою про страхове відшкодування до страхової компанії відповідача ПрАТ «УПСК» з вимогою про відшкодування шкоди завданої автомобілю «SsangYong Korando», д/н НОМЕР_1 , яка здійснила платіж за вирахуванням розміру франшизи 1 000,00 грн. (сума, яка не відшкодовується страховою компанією), що складає 99 000, 00 грн.
Відповідно до статті 1 Закону України "Про страхування" страхування це вид цивільно-правових відносин щодо захисту майнових інтересів фізичних осіб та юридичних осіб у разі настання певних подій (страхових випадків), визначених договором страхування або чинним законодавством, за рахунок фондів, що формуються шляхом сплати фізичними особами та юридичними особами страхових платежів (страхових внесків, страхових премій) та доходів від розміщення коштів цих фондів.
Разом з тим, статтею 27 Закону України « Про страхування» передбачено, що до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, в межах фактичних затрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за заподіяний збиток.
Відповідно до ст. 979 ЦК України за договором страхування одна сторона (страховик) зобов`язується у разі настання певної події (страхового випадку) виплатити другій стороні (страхувальникові) або іншій особі, визначеній у договорі, грошову суму (страхову виплату), а страхувальник зобов`язується сплачувати страхові платежі та виконувати інші умови договору.
Згідно ст.993 ЦК України до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, у межах фактичних витрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за задані збитки (суброгація).
Перехід права вимоги від страхувальника (вигодонабувача) до страховика називається суброгацією. При суброгації нового зобов`язання із відшкодування збитків не виникає, а відбувається заміна кредитора: потерпілий (а ним є страхувальник або вигодонабувач) передає страховику своє право вимоги до особи, відповідальної за спричинення шкоди. Внаслідок цього страховик виступає замість потерпілого, а тому в порядку суброгації страховик може стягнути із заподіювача шкоди лише ту суму, яку він сам виплатить страхувальнику.
У п.27 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 01 березня 2013 року №4 "Про деякі питання застосування судами законодавства при вирішенні спорів про відшкодування шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки" при вирішенні спорів про право зворотної вимоги страховика суди повинні розрізняти поняття "регрес" та "суброгація". У випадку суброгації відбувається лише заміна осіб у вже наявному зобов`язанні (заміна активного суб`єкта) зі збереженням самого зобов`язання. У такому разі страхувальник передає свої права страховикові на підставі договору і сприяє реалізації останнім прийнятих суброгаційних прав. У випадку регресу одне зобов`язання замінює собою інше, але переходу прав від одного кредитора до іншого не відбувається.
При цьому, регрес регулюється загальними нормами цивільного права (зокрема, ст. 1191 ЦК України), а також ст. 38 Закону №1961- IV, а для суброгації відповідно до ст. 993 ЦК України і ст. 27 Закону України « Про страхування» встановлено особливий правовий режим.
Оскільки при суброгації відбувається заміна особи в зобов`язанні, тому з урахуванням положення ст. 515 ЦК України суброгація застосовується лише до майнового страхування.
На момент скоєння ДТП цивільно-правова відповідальність відповідача за шкоду, заподіяну майну третіх осіб, внаслідок експлуатації транспортного засобу «CITROEN BERLINGO», д/н НОМЕР_2 , була застрахована в ПрАТ «УПСК» за полісом №АМ/3008961, відповідно до якого шкода завдана майну становить 100 000,00 грн.
Відповідно до ч.1 ст. 1194 ЦК України особа, яка застрахувала свою цивільну відповідальність, у разі недостатності страхової виплати (страхового відшкодування) для повного відшкодування завданої нею шкоди зобов`язана сплатити потерпілому різницю між фактичним розміром шкоди і страховою виплатою (страховим відшкодуванням).
ПрАТ «УПСК» здійснило відшкодування шкоди, завданої в результаті ДТП позивачу, у сумі 99 000,00 грн., за вирахуванням розміру франшизи 1 000,00 грн. (сума, яка не відшкодовується страховою компанією), хоча сума страхового відшкодування була заявлена у сумі 154 873,92 грн. Тобто, ПрАТ «УПСК» здійснило виплату страхового відшкодування у меншому розмірі ніж фактично понесені позивачем витрати, а тому різниця недоотриманих коштів покладається на винну особу, відповідача ОСОБА_1 (154 873,92 грн. 99 000, 00 грн. = 55 873,92 грн.).
Крім того, з метою досудового врегулювання спору відповідачу, як вказано у позовній заяві, було направлено досудове попередження з вимогою перерахувати суму недоотриманого боргу, яке було отримане відповідачем 24.09.2019 року, але жодних грошових коштів на рахунок позивача відшкодовано не було.
Разом з тим, відповідачем суду не надано жодних належних та допустимих доказів в заперечення позовних вимог.
Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню у повному обсязі.
На підставі ст.141 ЦПК України з відповідача на користь позивача належить стягнути судові витрати, понесені позивачем у вигляді 2102,00 грн.
Керуючись ст.ст. 4, 5, 12, 13, 76, 81, 89, 141, 258, 263-265, 268, 272, 280-284, 289, 352, 354 ЦПК України, суд, -
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Кропивницького апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги в 30 денний строк з дня його проголошення.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в загальному порядку.

Копію рішення направити сторонам.

Суддя Ю. РАЧКЕЛЮК