ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/4981/20 Справа № 185/1817/16-ц Суддя у 1-й інстанції - Гаврилов В. А. Суддя у 2-й інстанції - Петешенкова М. Ю.
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

24 березня 2020 року м.Дніпро

Дніпровський апеляційний суд у складі судді Петешенкової М.Ю., ознайомившись з апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 30 липня 2019 року про виправлення описки у рішенні суду та виконавчому листі у справі за позовом Публічного акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 30 липня 2019 року виправлено описку у рішенні суду та виконавчому листі у цивільній справі за позовом ПАТ КБ «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Не погодившись з вищезазначеною ухвалою суду, ОСОБА_1 03 березня 2020 року подав апеляційну скаргу разом з клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження, посилаючись на те, що оскаржувану ухвалу він отримав лише 20 лютого 2020 року.

Згідно з частиною 1 статті 354 ЦПК України апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Пунктом 2 частини 2 статті 354 ЦПК України встановлено, що учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Відповідно до положень частини 1 статті 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Дослідивши матеріали справи з питання щодо поновлення строку на апеляційне оскарження, вважаю, що він підлягає поновленню як пропущений з поважних причин.

Крім того, ОСОБА_1 просив звільнити від сплати судового збору, оскільки судовий збір стосується проведення виконавчих дій Державного виконавця Лиманського міського відділу державної виконавчої служби Головного управління юстиції у Донецькій області.

Згідно зі ст. 136 ЦПК України, єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати є майновий стан заявника, і особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі ст. 12 ЦПК УКраїни, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Разом з цим, відповідачем до клопотання про звільнення від сплати судового збору, не надано доказів на підтвердження обставин неможливості сплатити останнім судового збору, саме на момент подачі апеляційної скарги, тоді як вказані ОСОБА_1 аргументи не є підставою для звільнення від сплати судового збору.

Правова позиція щодо необхідності підтвердження незадовільного майнового стану була викладена в постанові Верховного Суду від 17 травня 2018 у справі №904/9117/17, в якій Верховний Суд вказав на те, що єдиною підставою для вчинення судом дій, зазначених у статті 8 Закону України «Про судовий збір», є врахування ним майнового стану сторін. Клопотання про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі. Також, Верховний Суд вказав на те, що вказаною нормою передбачено право суду, а не його обов`язок щодо відстрочення сплати судового збору, при цьому, статтею 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Отже, обґрунтування та доказування обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору, покладається на особу, яка звертається з відповідним клопотанням.

Враховуючи викладене, клопотання про звільнення від сплати судового збору, не підлягає задоволенню.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» № 3674-VI від 08 липня 2011 року (зі змінами та доповненнями) ставка судового збору при зверненні фізичної особи із скаргою на ухвалу суду до апеляційного суду складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тому сума судового збору становить 420,40 грн.

Судовий збір підлягає сплаті на наступні реквізити:

Отримувач коштів УК у Шевчен.р.м.Дніпра/Шев.р/22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37989274, Банк отримувача Казначейство України (ЕАП) Код банку отримувача (МФО) 899998, Рахунок отримувача UA0004004, Код класифікації доходів бюджету 22030101, Призначення платежу: судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Дніпровський апеляційний суд.

Враховуючи вказаний недолік, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати відповідачеві строк для усунення недоліку, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали.

Оригінал квитанції про сплату судового збору у розмірі 420,40 грн. відповідачеві необхідно надати Дніпровському апеляційному суду для приєднання до матеріалів справи.

Керуючись ст.ст. 185, 357 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Поновити ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження ухвали Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 30 липня 2019 року.

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 30 липня 2019 року - залишити без руху.

Надати скаржнику строк для усунення недоліку - протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

У разі невиконання вимог ухвали, апеляційна скарга буде визнана неподаною і повернута скаржнику.

Ухвала може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з моменту її підписання.

Суддя: М.Ю. Петешенкова