Справа № 698/682/19
Провадження № 2/698/80/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 лютого 2020 р. смт. Катеринопіль

Катеринопільський районний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді Баранова О.І.,

за участю секретаря Триліс Я.О.,

позивача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у селищі Катеринопіль цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в смт. Катеринопіль, у віці 78 років, померла мати позивача ОСОБА_3 .

Після її смерті, відкрилася спадщина, яка складається з грошових коштів в сумі 6001 грн. 32 коп., що підлягають стягненню з громадянки ОСОБА_4 на підставі вироку Катеринопільського районного суду від 08 серпня 2017 року у справі №698/668/16-к.

Кінцевий термін подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини минув 22 серпня 2018 року. Подати своєчасно заяву до нотаріальної контори про прийняття спадщини позивач була не в змозі у зв`язку з тим, що в матері на час смерті було відсутнє будь-яке інше майно, а по кримінальній справі, за результатом розгляду якої присуджено кошти, тривали судові розгляди й ухвалу апеляційного суду Черкаської області від 21.07.2018 р, згідно якої вирок Катеринопільського районного суду від 08 серпня 2017 року у справі №698/668/16-к залишено без змін, позивач отримала лише в вересні 2018 року.

Позивач звернулася з відповідною заявою до нотаріальної контори, однак їй було відмовлено в прийнятті такої заяви, на підставі ст.1270 ЦК України, та роз`яснено право звернутися до суду з позовною заявою про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 позовні вимоги підтримала повністю, зазначивши, що її мати останні чотири місяці проживала разом із нею, на підтвердження даного факту надала відповідну довідку.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву, в якій просив справу розглянути за його відсутності та зазначив, що повністю визнає позов ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Судом встановлено, що ОСОБА_3 , померла ІНФОРМАЦІЯ_2 в смт. Катеринопіль, Черкаської області, актовий запис про смерть від 22.02.2018 року № 21, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 (а.с. 10).

З копії свідоцтва про народження серія НОМЕР_2 від 20.05.1980 року вбачається, що ОСОБА_2 народилася ІНФОРМАЦІЯ_3 . Батьками записані ОСОБА_5 та ОСОБА_3 (а.с. 7).

З витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища № НОМЕР_3 , вбачається, що дошлюбне прізвище позивача значиться « ОСОБА_6 » (а.с. 8).

Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина: грошові кошти в розмірі 6001,32 грн. за вироком Катеринопільського районного суду від 08 серпня 2017 року у справі №698/668/16-к, який набрав законної сили 23.07.2018 року (а.с. 12-16).

У відповідності до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ст.1222 ч.1 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини. В силу ст.ст. 1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст.ст.1220-1221,1223 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця. Саме спадкування може відбуватися за заповітом або за законом. В обох випадках спадкоємцями можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини, і, крім того, юридичні особи та інші учасники цивільних відносин.

Згідно із ст.ст. 1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається.

Згідно ч.1 ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України).

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно Правової позиції Верховного Суду України у справі № 6-85цс12, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Якщо ж у спадкоємця перешкод не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкову масу, то положення ч. 3 ст. 1272 ЦК України не застосовуються.

Відповідно до ст. 1272 ЦК визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Судом встановлено, що згідно довідки №3624 від 20.09.2018 року виконавчого комітету Катеринопільської селищної ради Черкаської області, ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 проживала без реєстрації з 08.11.2017 року і до дня своєї смерті разом із позивачем ОСОБА_1 (а.с. 11).

Враховуючи викладене, позивачу слід відмовити в задоволенні позову.

Керуючись ст.ст. 263 -265 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відмовити.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Черкаського апеляційного суду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Головуючий Баранов О.І.