Справа №766/9903/19
Пров. №2/766/323/20
05 березня 2020 року м. Херсон
Херсонський міський суд Херсонської області в складі:
головуючого судді Ус О.В.,
секретар судового засідання Неменко Ю.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Херсоні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Комишанської селищної ради, третя особа: Третя Херсонська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування,-
Позивач звернулась до суду з позовом, в якому просила визнати за нею право власності на домоволодіння з надвірними будівлями, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . В обґрунтування позову зазначила, що 09.07.2002 року її чоловік ОСОБА_2 уклав з ОСОБА_3 та ОСОБА_4 договір купівлі-продажу, за умовами договору він став власником домоволодіння з надвірними будівлями, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Вказаний договір купівлі-продажу було посвідчено Херсонською регіональною біржою нерухомості. ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 помер та позивач звернулась до Третьої Херсонської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини та видачі свідоцтва про право на спадщину на вищевказане домоволодіння. Проте нотаріусом було відмовлено позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину на домоволодіння з тих підстав, що сторонами вищевказаного договору купівлі-продажу не додержано вимог ст. 227 ЦК УРСР, чинного на час укладення договору, в частині його нотаріального посвідчення.
Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 05.06.2019 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання.
Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 11.11.2019 року замінено неналежного відповідача належним, підготовче засідання відкладено.
Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 27.11.2019 р. замінено неналежного відповідача належним, підготовче засідання відкладено.
Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 18.12.2019 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду за суттю.
Позивач в судове засідання не з`явився, представником подано заяву про розгляд справи за відсутності, позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити.
Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причини не явки суд не повідомляв.
Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причини не явки суд не повідомляв.
Відповідно до ст. 280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про час і місце судового засідання і від якого не надійшло повідомлення про поважність причин неявки, відповідач не подав відзив, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
За приписами ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється
Судом на підставі досліджених в судовому засіданні доказів встановлені наступні фактичні обставини справи та зміст спірних правовідносин.
22 серпня 1969 року між ОСОБА_5 та ОСОБА_2 , після реєстрації шлюбу дружині присвоєно прізвище ОСОБА_6 , що підтверджено свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 від 22.08.1969 року (арк. справи 9).
09.07.2002 року між ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_2 на Херсонській регіональній біржі нерухомості укладено договір №1191 купівлі-продажу, за умовами якого ОСОБА_2 придбав домоволодіння з надвірними будівлями, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 (арк. справи 13). За матеріалами інвентарної справи на домоволодіння, вказаний договір зареєстровано у КП "Херсонське бюро технічної інвентаризації" за р. №698 від 19.08.2002 року.
ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджено свідоцтвом про смерть, серії НОМЕР_2 від 07.09.2018 року (арк. справи 14).
За відомостями спадкової справи №483/2018 заведеної у Третій Херсонській державній нотаріальній конторі до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 , із заявою про прийняття спадщини ІНФОРМАЦІЯ_3 звернулась дружина померлого ОСОБА_1 , в даній заяві ОСОБА_1 вказала, що іншими спадкоємцями згідно ст. 1261 ЦК України є діти померлого ОСОБА_7 та ОСОБА_8 (арк. справи 69).
27.11.2018 року за вх. №2122 та 2123 ОСОБА_7 та ОСОБА_8 подано заяви до Третьої Херсонської державної нотаріальної контори в яких вказали, що відмовляються від належної частини спадкового майна, після смерті батька ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , вони відмовляються на користь дружини померлого - ОСОБА_1 (арк. справи 70 ).
23 березня 2019 року державним нотаріусом Третьої Херсонської державної нотаріальної контори Карповою Н.М. ОСОБА_1 відмовлено в оформленні свідоцтва про право на спадщину за законом на домоволодіння АДРЕСА_1 , оскільки спадкоємцем в якості правовстановлюючого документа на домоволодіння надано договір купівлі-продажу №1191, посвідчений на Херсонській регіональній біржі нерухомості від 09.07.2002 року, зазначений договір не може бути прийнятий нотаріусом у якості правовстановлювального документа, оскільки сторонами договору не додержано вимог ст.227 ЦК УРСР, чинного на час укладення договору, в частині його нотаріального посвідчення. Домоволодіння є житлом, отже і договір купівлі-продажу домоволодіння мав бути посвідчений нотаріально (арк. справи 85).
Відповідно до ст. 153 ЦК Української PCP 1963 року договір вважається укладеним, коли між сторонами в потрібній у належних випадках формі досягнуто згоди по всіх істотних умовах.
Відповідно до ст. 224 ЦК Української PCP (в редакції 1963 р., який діяв на час укладення угоди), за договором купівлі-продажу продавець зобов`язується передати майно у власність покупцеві, а покупець зобов`язується прийняти майно і сплатити за нього певну грошову суму.
Частиною 1 ст. 227 ЦК Української PCP (в редакції 1963 р.) передбачено, що договір купівлі-продажу жилого будинку повинен бути нотаріально посвідчений, якщо хоча б однією з сторін є громадянин.
Згідно з ч. 2 ст. 47 ЦК Української PCP (в редакції 1963 р.), якщо одна з сторін повністю або частково виконала угоду, що потребує нотаріального посвідчення, а друга сторона ухиляється від нотаріального оформлення угоди, суд вправі за вимогою сторони, яка виконала угоду, визнати угоду дійсною. В цьому разі наступне нотаріальне оформлення угоди не вимагається.
Згідно ч.3 ст.9 ЖК України громадяни мають право придбати житло на біржових торгах.
У відповідності зі ст. 12 Закону України «Про власність», який діяв на момент виникнення спірних правовідносин, громадяни набувають право власності в разі укладання угод, які не заборонені Законом.
Відповідно до ст. 1262 ЦК України у у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.
Відповідно до положень ст.ст. 1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
За змістом ст. 1223 ЦК України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у ст.ст. 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Здійснення права на спадкування визначено Главою 87 ЦК України.
Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом.
Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.
Відповідно до статті 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Частиною 1 статті 1223 ЦК України передбачено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті, а в разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу (ч. 2 ст. 1223 ЦК України).
Згідно ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину.
Відповідно до п. 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.
Таким чином, ОСОБА_1 успадкувала в порядку спадкування за законом майно, що належало її померлому чоловіку ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Відповідно до статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.
Оформлення спадкових прав у нотаріуса є неможливим, оскільки договір укладений на товарній біржі не зареєстрований при житті спадкодавцем, внаслідок чого, нотаріусом 23.03.2019 р. відмовлено у вчиненні нотаріальної дії (арк. справи 85).
У зв`язку з вищевикладеним, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача щодо визнання права власності в порядку спадкування є такими, що засновані на законі, знайшли своє підтвердження в ході судового розгляду, в зв`язку з чим підлягають задоволенню.
Підстави для негайного виконання судового рішення відсутні.
Заходи забезпечення позову судом не застосовувалися.
Рішення в повному обсязі складене 05 березня 2020 року.

На підставі ст. ст. 328, 1218, 1223, 1260, 1270 ЦК України, ст.ст.12, 13, 76, 81, 258,259, 263-265, 273, 352, 354 ЦПК України,

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_3 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) до Комишанської селищної ради (місцезнаходження: м. Херсон, Комишани, вул. Центральна, буд. 81-А), третя особа: Третя Херсонська державна нотаріальна контора (місцезнаходження: м. Херсон, вул. Лавреньова, буд. 7) про визнання права власності в порядку спадкування - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_3 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) право власності на домоволодіння з надвірними будівлями, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 .

Заочне рішення суду може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою. відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України до Херсонського апеляційного суду протягом 30 днів з дня складення повного тексту судового рішення. Якщо повне рішення не були вручено у день його складення, позивач має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження у випадку подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Апеляційна скарга подається до Херсонського апеляційного суду або через Херсонський міський суд Херсонської області, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності ЦПК України в редакції від 15 грудня 2017 року.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

СуддяО. В. Ус