ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 608/1994/18Головуючий у 1-й інстанції Квятковська Л.Й.
Провадження № 22-ц/817/424/20 Доповідач - Шевчук Г.М.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 червня 2020 року м. Тернопіль

Тернопільський апеляційний суд в складі:

головуючого - Шевчук Г.М.

суддів - Бершадська Г. В., Ткач З. Є.,

з участю секретаря - Костів Х.Ю.

апелянта ОСОБА_1

адвоката - Когут О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу № 608/1994/18 за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Чортківського районного суду Тернопільської області від 5 листопада 2018 року, ухваленого суддею Квятковською Л.Й. у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання особи такою, що втратила право на користування жилим приміщенням,-

В С Т А Н О В И В:

В жовтні 2018 року ОСОБА_2 звернувся в суд з позовом до ОСОБА_1 про визнання особи такою, що втратила право на користування жилим приміщенням. В обгрунтування вимог вказав, що він є власником житлового будинку в м.Чорткові Тернопільської області. Згідно копії будинкової книги та довідки про склад сім`ї в будинку з 01 червня 2007 року зареєстрована колишня дружина ОСОБА_1 , яка фактично в будинку не проживає та не користується ним більше року. Просив визнати ОСОБА_1 , такою, що втратила право на користування житловим будинком АДРЕСА_1 .

Рішенням Чортківського районного суду Тернопільської області від 05 листопада 2018 року позов задоволено.

Визнано ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 такою, що втратила право на користування житловим будинком АДРЕСА_1 .

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить скасувати рішення суду та провадження у справі закрити. В обгрунтування вимог посилається на те, що прийнятим рішенням грубо порушені її права та інтереси, справу розглянуто у її відсутності. Вказує на те, що на час прийняття рішення, перебувала на роботі в Італії. Про те, що її чоловік виписав з будинку, який вони придбали перебуваючи в шлюбі без її згоди, дізналась після його поховання зі слів доньки. Окрім того, під час ознайомлення з матеріалами справи у лютому 2020 року, вона дізналась, що від її імені надрукована заява про розгляд справи у її відсутності. Вказаної заяви вона не писала, оскільки перебувала в Італії з травня 2018 року по 14 лютого 2020 року.

В судовому засіданні ОСОБА_1 апеляційну скаргу підтримала, зіславшись на викладені у ній доводи.

Судова колегія, заслухавши доповідь головуючого судді, пояснення осіб, які з`явились в судове засідання, перевіривши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає до задоволення з таких підстав.

Відповідно до ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

У цій справі позивач ОСОБА_2 звернувся до суду з вимогою про визнання своєї дружини ОСОБА_1 такою, що втратила право користування будинком з підстав її відсутності без поважних причин понад строки, встановлені ч.2 ст.405 ЦК України. Чортківський районний суд ухвалив рішення від 05 листопада 2018 про задоволення позову, з яким відповідачка ОСОБА_1 не погодилась і оскаржила його до апеляційного суду 04.03.2020 року.

ІНФОРМАЦІЯ_2 позивач ОСОБА_2 помер, що стверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 19 лютого 2020 року .

Задовольняючи позов, суд першої інстанцій виходив з наявності правових підстав для визнання відповідачки такою, що втратила право користування житловим приміщенням, однак колегія суддів не погоджується з даним рішенням суду.

Частиною 1 статті 55 ЦПК України передбачено, що у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу.

Зі змісту цієї норми вбачається, що процесуальне правонаступництво настає в таких випадках: 1) у разі смерті фізичної особи чи припинення юридичної особи; 2) заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні; 3) в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір.

Отже, для процесуального правонаступництва характерним є правонаступництво у матеріальних правовідносинах, з приводу яких виник судовий спір.

Правонаступництвом у матеріальних правовідносинах є перехід прав або обов`язків їх учасника до іншої особи внаслідок певних юридичних фактів в результаті яких один з учасників правовідносин вибуває з них і замінюється іншою особою.

Залежно від обсягу правонаступництва розрізняють універсальне (повне) і сингулярне (часткове) правонаступництво.

Універсальне (повне) правонаступництво наступає у випадку смерті особи, яка є стороною у справі. У цих випадках спадкоємець громадянина стає стороною в матеріальних правовідносинах, а отже, і процесуальним правонаступником у цивільній справі.

Згідно зі ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщина) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належать спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Права і обов`язки позивача у спірних правовідносинах припинилися у зв`язку зі смертю, а тому процесуальне правонаступництво не настало.

Відповідно до ч. 1 ст. 377 ЦПК України судове рішення першої інстанції, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню в апеляційному порядку повністю або частково з закриттям провадження у справі або залишенням позову без розгляду у відповідній частині з підстав, передбачених статтями 255 та 257 цього Кодексу.

Зокрема, згідно з п.7 ч.1 ст. 255 ЦПК України, суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які були однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

У зв`язку зі смертю позивача та тим, що спірні правовідносини не допускають правонаступництва, рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню з закриттям провадження у справі.

Враховуючи, що спірні правовідносини з визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням мають особистий характер, тому не допускають правонаступництво, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне закрити провадження у справі.

При цьому колегія суддів суду апеляційної інстанції не вбачає у справі підстав, передбачених ч. 3 ст. 377 ЦПК України, за яких положення ч. 1 ст. 377 цього ж Кодексу не може бути застосоване.

Згідно зі ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства,визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Оскаржуване рішення цим вимогам закону не відповідає з таких підстав.

Ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи або обмежений у праві отримання в суді усної або письмової інформації про результати розгляду його судової справи (ч. 1 ст. 8 ЦПК України).

В матеріалах справи відсутні докази належного повідомлення відповідача про час, дату та місце розгляду справи.

В суді апеляційної інстанції відповідачка ОСОБА_1 пояснила, що на час прийняття рішення судом, перебувала на роботі в Італії і про існування оскаржуваного рішення вона дізналась після смерті чоловіка позивача по справі в лютому 2020 року. Справа розглянута без її участі, вона не була повідомлена про час і місце судового засідання, а наявна в справі заява про розгляд справи без її участі написана сторонньою особою, оскільки вона перебувала в Республіці Італія.

З повідомлення Державної прикордонної служби України від 20.05.2020 року № 184/М-5401вбачається, що ОСОБА_1 20.04.2018 року в`їхала в Україну маршрутом Болонья Львів, а 10.05.2018 виїхала з України та повернулась в Україну 14.02.2020 року.

Порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення, якщо справу (питання) розглянуто судом за відсутності будь-якого учасника справи, не повідомленого належним чином про дату, час і місце засідання суду (у разі якщо таке повідомлення є обов`язковим), якщо такий учасник справи обґрунтовує свою апеляційну скаргу такою підставою (п. 3 ч. 3 ст. 377 ЦПК України).

Оскільки суд розглянув справу за правилами загального позовного провадження, він зобов`язаний був повідомити всіх учасників про її розгляд. Враховуючи, що суд не виконав свого обов`язку і відповідач на це вказує в апеляційній скарзі, рішення суду першої інстанції підлягає обов`язковому скасуванню.

В суді апеляційної інстанції відповідачка вказала, що житловий будинок АДРЕСА_1 побудований в шлюбі за спільні кошти з позивачем і суд побавив її права на проживання у власному будинку.

Однак суд першої інстанції задовольняючи позовні вимоги не визначився з характером спірних правовідносин та не дослідив всіх обставин справи .

У зв`язку з тим, що рішення суду першої інстанції не відповідає вимогам ст.263ЦПК України, з урахуванням обставин конкретної справи та приписів ст.377ЦПК України, колегія суддів дійшла висновку, що оскаржуване рішення підлягає скасуванню з закриттям провадження у справі.

Керуючись п. 7 ч. 1 ст. 255, п. 4 ч. 1 ст. 374, ч. 1 ст. 377 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити .

Рішення Чортківського районного суду Тернопільської області від 5 листопада 2018 року скасувати.

Провадження по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання особи такою, що втратила право на користування жилим приміщенням закрити.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 22 червня 2020 року

Головуюча : Г.М. Шевчук

Судді: Г.В. Бершадська

З.Є. Ткач