Справа № 299/1523/16-ц
У Х В А Л А

27 лютого 2020 року м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд у складі:

головуючої судді Кожух О.А.,

суддів Джуги С.Д., Собослоя Г.Г.,

за участі секретаря Юрочко А.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 про призначення додаткової почеркознавчої експертизи у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про стягнення боргу та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визнання розписки недійсною, -

в с т а н о в и в :

Рішенням Виноградівського районного суду від 19.01.2018 первісний позов ОСОБА_3 задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 суму боргу за договором позики від 19.09.2015 у розмірі 713306,48 грн., з яких 703250,00 грн. - сума основного боргу та 10056,48 грн. - три проценти річних від простроченої суми.

В задоволенні зустрічних позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визнання розписки недійсною - відмовлено.

Вирішено питання розподілу судових витрат.

На це рішення подала апеляційну скаргу ОСОБА_1 . Посилаючись на невідповідність висновків суду обставинам справи, неправильне застосування судом норм матеріального права й порушення норм процесуального права, просить оскаржуване рішення скасувати й ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позову ОСОБА_3 відмовити, а її зустрічний позов - задовольнити. Доводи апеляційної скарги зводяться до того, що суд першої інстанції неналежним чином оцінив розписку від 19.09.2015, не з`ясував обставини її написання; не надав оцінки іншій розписці від 30.01.2014, за якою ОСОБА_1 начебто позичала 20 000,00 євро; у момент складання розписки від 19.09.2015 грошові кошти не були передані ОСОБА_1 , хоча про факт передачі коштів 19.09.2015 зазначено у позовній заяві ОСОБА_3 та самій розписці; така розписка від 19.09.2015 є безгрошовою; ОСОБА_1 жодних коштів від ОСОБА_3 не отримувала ні 30.01.2014, ні 19.09.2015; написала спірну розписку під психологічним тиском ОСОБА_3 .. Апелянт зазначала, що місцевий суд безпідставно відхилив клопотання про призначення додаткової експертизи із залученням фахівця поліграфолога. Клопотання про призначення у справі додаткової комплексної судово-психологічно-почеркознавчої експертизи із застосуванням спеціального технічного засобу комп`ютерного поліграфа міститься в апеляційній скарзі.

Судом першої інстанції у справі призначалась комплексна судово-психолого-почеркознавча експертиза. Ухвалою Закарпатського апеляційного суду від 24 жовтня 2019 року, за клопотанням представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 , у справі було призначено додаткову комплексну судово-психологічно-почеркознавчу експертизу. Проведення експертизи було доручено експертам Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз, які проводили первинну експертизу, та зазначено - додаткову експертизу провести з врахуванням висновку психофізіологічної експертизи із застосуванням спеціального технічного засобу комп`ютерного поліграфа - № 06-18 від 28.12.2018, який було надано ОСОБА_1 уже після відкриття апеляційного провадження у справі.

На ухвалу Закарпатського апеляційного суду від 24 жовтня 2019 року з Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз надійшов лист, у якому зазначалось, що питання ухвали суду були вирішені при виконанні первинних експертиз, які знаходяться в матеріалах справи. Питання ухвали щодо проведення почеркознавчої експертизи з використанням висновку поліграфа неможливе, оскільки об`єктом почеркознавчого дослідження є почерковий матеріал. Щодо використання висновку поліграфа при виконанні психологічної експертизи зазначено, що при приведенні таких експертиз можуть проводитись опитування із застосуванням спеціального технічного засобу комп`ютерного поліграфа з метою отримання орієнтувальної інформації щодо: ступеня ймовірності повідомленої опитуваною особою інформації; повноти наданої опитуваною особою інформації; джерела отриманої опитуваною особою інформації; уявлень опитуваної особи про певну подію; іншої орієнтувальної інформації, необхідної для конструювання версій розслідування певних подій. Психологічне дослідження емоційного стану особи не передбачає проведення опитування з використанням поліграфу. Виходячи з викладеного, ухвалу про призначення додаткової експертизи було повернуто без виконання.

В судовому засіданні 27.02.2020 представник ОСОБА_1 ОСОБА_2 заявив клопотання про призначення у справі додаткової почеркознавчої експертизи та додаткової психологічної експертизи, проведення яких доручити спеціалістам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз, та провести такі експертизи з врахуванням висновку експерта № 06-18 від 28.12.2018.

Представник позивача - ОСОБА_4 - просив у задоволенні клопотання відмовити.

Заслухавши позицію представників сторін, дослідивши матеріали справи та обговоривши доводи клопотання, судова колегія вважає, що таке не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

ОСОБА_1 стверджує, що написала спірну розписку, будучи під психологічним тиском.

Судом першої інстанції у справі призначалась комплексна судово-психолого-почеркознавча експертиза, у якій було надано відповіді на ті питання, які пропонує представник ОСОБА_1 поставити при проведенні додаткової психологічної експертизи.

Для проведення додаткової почеркознавчої експертизи представник ОСОБА_1 просить поставити питання, які не ставились перед експертами при проведенні первинної експертизи.

Відповідно до ст. 113 ЦПК України якщо висновок експерта буде визнано неповним або неясним, судом може бути призначена додаткова експертиза, яка доручається тому самому експерту або іншому експерту (експертам).

За змістом цієї норми, при проведенні додаткової експертизи може бути усунена неповнота або неясність первинної експертизи, які були допущені при дачі відповідей на поставлені запитання.

Як зазначалось вище, представник ОСОБА_1 для проведення додаткової почеркознавчої експертизи просить поставити питання, які не ставились перед експертами при проведенні первинної експертизи, що суперечить суті додаткової експертизи.

Згідно інформації Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз, надісланої апеляційному суду на ухвалу від 24.10.2019, проведення почеркознавчої експертизи з використанням висновку поліграфа неможливе, оскільки об`єктом почеркознавчого дослідження є почерковий матеріал. Психологічне дослідження емоційного стану особи не передбачає проведення опитування з використанням поліграфу.

Зважаючи на викладене, колегія суддів не вбачає підстав для задоволення клопотання про призначення у справі додаткових експертиз.

Керуючись ст. 381 ЦПК України, апеляційний суд, -

у х в а л и в :

У задоволенні клопотання представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 про призначення у справі додаткової почеркознавчої експертизи відмовити.

Ухвала касаційному оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 03 березня 2020 року.

Головуюча:

Судді: