ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Постанова

Іменем України

10 березня 2020 року

м. Харків

справа № 638/4373/18

провадження № 22-ц/818/1902/20

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого - судді Піддубного Р.М. (суддя-доповідач),

суддів: Коваленко І.П., Овсяннікової А.І.,

за участю секретаря: Кравченко О.О.,

учасники справи:

позивач ОСОБА_1 ,

представник позивача ОСОБА_2 ,

відповідач ОСОБА_3 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду апеляційну скаргу Святець ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_1 , на ухвалу Дзержинського районного суду м. Харкова від 14 березня 2019 року, постановлену у складі судді Аркатової К.В., -

у с т а н о в и в :

У квітні 2018 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом, в якому просила стягнути з ОСОБА_3 заборгованість за договором позики від 30 квітня 2009 року у розмірі 496 260 грн 92 коп.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 14 березня 2019 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

В апеляційній скарзі ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_1 , посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, просив ухвалу скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

В обґрунтування скарги зазначив, що ОСОБА_1 не була належним чином повідомлена про час та місце судових засідань, які було призначено на 27 листопада 2018 року та 14 березня 2019 року, а тому суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про наявність передбачених законом підстав для залишення заявленого нею позову без розгляду.

Заслухавши доповідь судді, перевіривши законність та обґрунтованість судового рішення в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав для задоволення апеляційної скарги.

Постановляючи оскаржувану ухвалу, суд першої інстанції виходив з того, що належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи позивач повторно не з`явилась в судове засідання без поважних причин, із заявою про розгляд справи за її відсутності не зверталась, а тому відповідно до вимог п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України позовна заява підлягає залишення без розгляду.

Проте повністю погодитись з такими висновками суду першої інстанції не можна з наступних підстав.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та їх гарантій.

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи. Учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні, якщо інше не визначено законом (п. 2 ч. 1 ст. 43 ЦПК України).

Поінформованість осіб, які беруть участь у справі, про час і місце судового розгляду, є однією із суттєвих гарантій реалізації ними права на особисту участь у процесі.

Частинами 2, 4, 5 статті 128 ЦПК України встановлено, що суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями. Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно.

Згідно з частинами 1, 2, 4 статті 130 ЦПК України у випадку відсутності в адресата офіційної електронної адреси судові повістки, адресовані фізичним особам, вручаються їм під розписку, а юридичним особам - відповідній службовій особі, яка розписується про одержання повістки. Розписка про одержання судової повістки з поміткою про дату вручення в той самий день особами, які її вручали, повертається до суду. У разі відсутності адресата особа, яка доставляє судову повістку, негайно повертає її до суду з поміткою про причини невручення.

Отже, доказом належного повідомлення сторони про час і місце судового розгляду є розписка про одержання особою судової повістки.

Відповідно до частини 1 статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України).

Частиною 5 статті 223 ЦПК України встановлено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Отже, відповідно до вимог процесуального закону суд може залишити позовну заяву без розгляду лише при наявності одночасно двох умов: належного повідомлення позивача про час та місце розгляду справи та відсутності заяви про розгляд справи за його відсутності.

Як убачається із матеріалів справи, судові повістки про виклик ОСОБА_1 у судові засідання на 27 листопада 2018 року та на 14 березня 2019 року повернуті суду без вручення з поміткою «інші причини, що не дали змогу виконати обов`язки щодо пересилання поштового відправлення».

Подібна відмітка не дає суду обґрунтованих процесуальних підстав для визначення факту належного повідомлення сторони у судовій справі, зокрема не визначає чи адресат відмовився від отримання судового повідомлення, чи адресат відсутній, чи особу, якій адресовано судове рішення, не виявлено за місцем проживання.

Постановляючи оскаржувану ухвалу, суд першої інстанції зазначених положень закону не врахував, не звернув уваги на те, що матеріали справи не містять доказів на підтвердження того, що відповідно до вимог ст.ст. 128-130 ЦПК України ОСОБА_1 було належним чином повідомлено про призначені на 27 листопада 2018 року та на 14 березня 2019 року судові засідання, а відтак дійшов передчасного висновку про наявність передбачених процесуальним законом підстав для залишення позовної заяви без розгляду.

За таких обставин апеляційна скарга представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 підлягає задоволенню, а ухвала суду першої інстанції скасуванню, з направленням справи для продовження розгляду до того ж суду першої інстанції.

На підставі викладеного, керуючись ст. 367, 369, 374, 379, 381 - 384 ЦПК України, -

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_1 , задовольнити.

Ухвалу Дзержинського районного суду м. Харкова від 14 березня 2019 року скасувати, справу направити для продовження розгляду до того ж суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Повний текст постанови складено 11 березня 2020 року.

Головуючий Р.М. Піддубний

Судді І.П. Коваленко

А.І. Овсяннікова