У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

"02" грудня 2020 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Гаврилова О.В., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , яка діє інтересах неповнолітнього ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа - ОСОБА_5 , про визначення порядку користування квартирою, -

в с т а н о в и в :

Позивач ОСОБА_1 , яка діє інтересах неповнолітнього ОСОБА_2 звернулась до Дніпровського районного суду м.Києва з позовом до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа - ОСОБА_5 , про визначення порядку користування квартирою.

Згідно заявлених позовних вимог, позивач просить суд визначити порядок користування квартирою АДРЕСА_1 , за яким виділити ОСОБА_1 та ОСОБА_2 кімнату площею 10,40кв.м., відповідачам ОСОБА_3 , ОСОБА_6 , ОСОБА_4 кімнату 17,10 кв.м. та кімнату 12,4 кв.м. Місця загального користування: кухню, вбиральню, ванну кімнату, передпокій (коридор) та лоджію залишити у спільному користуванні.

Вказану позову заяву було передано в провадження судді Гаврилової О.В. на підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

Частинами 1, 2 ст. 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. У випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах.

Відповідно до ч. 1, 2 статті 2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданнями цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Статтею 175 ЦПК України визначені основні вимоги до позовної заяви, які мають бути дотримані особами, які звертаються до суду за захистом своїх прав та інтересів шляхом пред`явлення позову до суду.

Згідно п. 2, 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти, зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Як убачається зі змісту позовної заяви, позов пред`явлено ОСОБА_1 , яка діє інтересах неповнолітнього ОСОБА_2 . Разом з тим, з прохальної частини позовної заяви вбачається, що ОСОБА_1 звертається за захистом порушених прав не тільки неповнолітнього ОСОБА_2 , а й своїх.

Однак ОСОБА_1 не зазначає, що вона діє також в свої інтересах, а не лише в інтересах неповнолітнього.

З матеріалів справи вбачається, що на підставі свідоцтва про право власності на житло від 03 червня 2008 року власниками спірного житлового приміщення - квартири АДРЕСА_1 , в рівних долях є ОСОБА_4 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_3 , ОСОБА_6 , ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Згідно прохальної частини позовної заяви, позивач просить виділити в користування певну житлову площу й ОСОБА_6 .

Проте, неповнолітній ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не зазначений учасником справи, не вказані його законні представники, як особи, що діють в інтересах неповнолітнього, не зважаючи на те, що позовні вимоги впливають на його права та обов?язки.

Наведене свідчить про суперечливість змісту позовних вимог та суб`єктного складу сторін.

У відповідності з вимогами ч.1 ст.47 ЦПК України здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи.

Оскільки діючим законодавством не передбачено можливість дитини особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді, для вирішення заявлених позивачем вимог щодо неповнолітньої особи необхідно також зазначити в суб`єктному складі законного представника, який діє в інтересах неповнолітнього відповідача.

Законними представниками є батьки, усиновителі, батьки-вихователі, прийомні батьки, патронатні вихователі, опікуни, піклувальники, представники закладів, інші особи, які виконують функції опікунів і піклувальників (МВС, Наказ "Про затвердження Інструкції з організації роботи підрозділів кримінальної міліції у справах дітей" від 19 грудня 2012 року №1176).

Отже матір (батько) неповнолітні особи, якщо до них також заявлені позовні вимоги, мають як відповідачі, діяти як в своїх інтересах, так і в інтересах неповнолітнього, про що слід зазначити в позовній заяві.

У зв`язку із зазначеним, позивачу необхідно конкретизувати суб?єктний склад учасників справи.

Згідно п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів) (ч. 5 ст.177 ЦПК України).

Проте подана позовна заява не відповідає наведеним вище вимогам ЦПК України.

Як убачається зі змісту позовної заяви, ОСОБА_8 та ОСОБА_7 померли.

Разом з тим, до позовної заяви не долучено копій свідоцтв про смерть зазначених осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 83 ЦПК України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Відповідно до ч.1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, позовна заява підлягає залишенню без руху, позивачу необхідно в десятиденний строк з дня отримання копії ухвали усунути зазначені вище недоліки. Для усунення недоліків позовної заяви позивач має подати до суду позовну заяву в новій реакції, з урахуванням наведених в даній ухвалі недоліків щодо її змісту. Долучити всі наявні докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, а саме копії свідоцтв про смерть ОСОБА_8 та ОСОБА_7 .

До виправленої позовної заяви необхідно додати її копії та копії долучених до неї додатків для вручення всім учасникам справи.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.2, 4, 175, 177, 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя,

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 , яка діє інтересах неповнолітнього ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа - ОСОБА_5 , про визначення порядку користування квартирою - залишити без руху та запропонувати позивачу в десятиденний строк з дня отримання копії ухвали усунути вищезазначені недоліки.

У випадку неусунення недоліків, заява вважається неподаною і повертається заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

С у д д я