Провадження № 2/369/1974/20
03.02.2020 року Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі головуючої судді Ковальчук Л.М., за участю секретаря Заїки О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання таким, що втратив право користування житловим приміщенням,
У жовтні 2019 року позивач ОСОБА_1 звернулась до суду із позовом до ОСОБА_2 про визнання такою, що втратила право користування житловим приміщенням, посилаючись на те, що ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 . Даний факт підтверджується договором купівлі-продажу, номер у реєстрі нотаріальних дій: 3154.
Відповідач на даний час прописаний (зареєстрований) за вищевказаною адресою, хоча фактично, з дня прописки та по даний час в зазначеній квартирі не проживає та не з`являється.
В свою чергу відповідач, який не проживає за адресою АДРЕСА_2 , втратив право на користування квартирою, внаслідок його відсутності без поважних причин понад один рік.
Оскільки, за вищевказаною адресою відповідач не проживає, виникають проблеми зі сплатою надмірних комунальних послуг, які не надаються але нараховуються за них, чи об`єктивно порушуються її права.
Враховуючи викладене, позивач ОСОБА_3 просила визнати ОСОБА_2 , такою, що втратила права користування житловим приміщенням, а саме квартирою АДРЕСА_1 .
У судове засідання позивач не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлявся належним чином, суду надано заяву, у якій позивач просив розглянути справу у його відсутність, позов підтримав і просив його задовольнити.
У судове засідання відповідач не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлявся належним чином, причини неявки суду невідомі.
Оскільки позивач у поданій суду заяві не заперечував проти проведення заочного розгляду справи, а відповідач повідомлений про дату, час і місце розгляду справи належним чином, суд вважав за можливе провести заочний розгляд справи.
Суд, з`ясувавши дійсні обставини справи, дослідивши письмові докази, дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 . Даний факт підтверджується договором купівлі-продажу, номер у реєстрі нотаріальних дій: 3154.
Відповідач на даний час прописаний (зареєстрований) за вищевказаною адресою, хоча фактично, з дня прописки та по даний час в зазначеній квартирі не проживає та не з`являється.
В свою чергу відповідач, який не проживає за адресою АДРЕСА_2 , втратив право на користування квартирою, внаслідок його відсутності без поважних причин понад один рік.
Оскільки, за вищевказаною адресою відповідач не проживає, виникають проблеми зі сплатою надмірних комунальних послуг, які не надаються але нараховуються за них, чи об`єктивно порушуються її права.
Згідно акта депутата Софіївсько-Борщагівської сільської ради Києво-Святошинського району, Київської області від 11 січня 2020 року ОСОБА_2 , 1988 року народження не проживає за адресою АДРЕСА_2 .
Відповідно до вимог ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.
Згідно вимог ст. 405 ЦК України член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сімї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що відповідач не проживає у спірному житлі без поважних причин, і тому втратив право користування жилим приміщенням за адресою: АДРЕСА_3 , на підставі вимог ст. 405 ЦК України, а тому позов підлягає задоволенню.
Враховуючи викладене та керуючись вимогами ст. ст. 391, 405 ЦК України, ст. ст. 76-81, 259, 268, 280, 282 ЦПК України, суд-
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання таким, що втратив право користування житловим приміщенням, задовольнити.
Визнати ОСОБА_2 такою, що втратила право користування жилим приміщенням, а саме квартирою АДРЕСА_1 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд,-якщо така заява подана протягом 20 днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Заочне рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 30 днів з дня складення повного рішення суду.
Суддя Ковальчук Л.М.