ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 березня 2020 року

м. Харків

справа № 623/806/19

провадження № 22-ц/818/1016/20

Харківський апеляційний суду складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого: Коваленко І.П.,

суддів: Овсяннікової А.І., Сащенка І.С.,

учасники справи:

позивач: Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз»,

відповідач: ОСОБА_1 ,

розглядаючи в порядку спрощеного провадження цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» до ОСОБА_1 про стягнення завданих збитків, за апеляційною скаргою Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» на рішення Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 22 листопада 2019 року, ухвалене суддею Винниченко П.П., -

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2019 року Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» Куп`янське відділення звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення завданих збитків.

Позов мотивований тим, що 17 травня 2018 року працівниками ПАТ «Харківгаз», як підприємства - оператора газорозподільних систем, в присутності власника/споживача ОСОБА_1 при проведенні робіт з контрольного огляду лічильника та технічного обстеження підвідного газопроводу домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено несанкціоноване втручання в роботу ГРМ, про що свідчить Акт про порушення № 348/18 від 17 травня 2018 року. Несанкціоноване втручання в роботу ГРМ виконане шляхом самовільної реконструкції підземного газопроводу (перенос газового вводу). При демонтажі (витягуванні) кілка відбувається вільний виток природнього газу який неможливо зафіксувати ніяким приладом вимірювальної техніки, що призводить до значних втрат природнього газу.

Даний вид порушення є підґрунтям для припинення газопостачання, яке було здійснено 17 травня 2018 року. (Акт про відключення газоспоживаючих приладів № 521) Гл.VI п.7 п.п 6 Кодексу.

В зв`язку з цим відповідачу були нараховані збитки за несанкціоноване споживання природного газу за період з 17 листопада 2017 року по 17 травня 2018 року на суму 41 777,99грн., яку позивач просить стягнути з відповідача на свою користь.

В судовому засіданні суду першої інстанції представник позивача АТ «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» заявлені вимоги підтримав та просив їх задовольнити з підстав, викладених у позовній заяві.

Відповідач ОСОБА_1 проти позову заперечував та просив в задоволенні позову відмовити.

Рішенням Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 22 листопада 2019 року позов АТ «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» - залишено без задоволення.

Не погодившись із зазначеним рішенням, АТ «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз»звернувся з апеляційною скаргою, в якій, з посиланнями на незаконність та необґрунтованість, просить вказане рішення скасувати та ухвалити нове про задоволення позову в повному обсязі.

Апеляційна скарга мотивована тим, що судом першої інстанції не враховано той факт, що АТ «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» є оператором ГРМ, який має право, у разу порушення споживачем Кодексу ГРС у вигляді несанкціонованого газопроводу, здійснити донарахування, і на нього не покладено жодного зобов`язання надання будь-яких доказів.

ОСОБА_1 , відповідач по справі, має безпосереднє відношення до домоволодіння, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , та несе відповідальність як споживач.

Крім того зазначає, що відповідача було відключено від системи газопостачання.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 09 січня 2020 року розгляд справи був призначений в порядку спрощеного провадження без виклику учасників справи.

Відзиву на апеляційну скаргу не надходило.

Дослідивши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню за таких підстав.

Залишаючи позов АТ «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» без задоволення, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем не доведені заявлені позовні вимоги.

Проте, погодитися з таким висновком суду колегія суддів не може виходячи з наступного.

Відповідно до частин першої, другої та п`ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Зазначеним вимогам закону судові рішення не відповідають.

Правові засади функціонування ринку природного газу України, заснованого на принципах вільної конкуренції, належного захисту прав споживачів та безпеки постачання природного газу, а також здатного до інтеграції з ринками природного газу держав - сторін Енергетичного Співтовариства, у тому числі шляхом створення регіональних ринків природного газу визначається Законом України «Про ринок природного газу».

У статті 1 цього Закону наведено перелік визначень, зокрема:

газорозподільна система - технологічний комплекс, що складається з організаційно і технологічно пов`язаних між собою об`єктів, призначених для розподілу природного газу від газорозподільних станцій безпосередньо споживачам;

постачальник природного газу (далі - постачальник) - суб`єкт господарювання, який на підставі ліцензії здійснює діяльність із постачання природного газу;

постачання природного газу - господарська діяльність, що підлягає ліцензуванню і полягає в реалізації природного газу безпосередньо споживачам на підставі укладених з ними договорів;

розподіл природного газу - господарська діяльність, що підлягає ліцензуванню і пов`язана з переміщенням природного газу газорозподільною системою з метою його фізичної доставки споживачам, але що не включає постачання природного газу;

оператор газорозподільної системи - суб`єкт господарювання, який на підставі ліцензії здійснює діяльність із розподілу природного газу газорозподільною системою на користь третіх осіб (замовників).

Відносини між газопостачальними організаціями та громадянами - споживачами газу регламентуються «Правилами постачання природного газу», затвердженими Постановою Кабінету Міністрів України від 30 вересня 2015 року № 2496 та Кодексом газорозподільних систем, затверджених Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 30 вересня 2015 року № 2494.

АТ «ОГС «Харківгаз», як Оператор ГРМ відповідно до пунктів 2- 3 Глави 2 Розділу І Кодексу газорозподільних систем виконує функції розподілу природного газу, забезпечення комерційного обліку природного газу, формування добових, декадних, місячних, квартальних та річних показників фактичного об`єму та обсягу передачі (розподілу, споживання) природного газу тощо.

Постачальником природного газу є суб`єкт господарювання, який на підставі ліцензії здійснює діяльність із постачання природного газу - ТОВ «Харківгаз Збут».

Також, АТ «ОГС Харківгаз», як Оператор ГРМ, здійснює комерційний облік природного газу в газорозподільній системі.

Абзацом 1 пункту 2 Глави 1 Розділу IX Кодексу газорозподільних систем визначено, що порядок комерційного обліку природного газу (визначення його об`ємів і обсягів) по об`єктах споживачів, у тому числі побутових споживачів, здійснюється згідно з договором розподілу природного газу, укладеним між споживачем та Оператором ГРМ, та з урахуванням вимог цього Кодексу.

Відповідно до п.2 розділу ІІІ Правил постачання природного газу побутовому споживачу здійснюється на підставі договору, що укладається між ним та постачальником на умовах типового договору постачання природного газу побутовим споживачам, які є однаковими для всіх побутових споживачів України.

Відповідно до п.4 розділу ІІІ Правил для забезпечення приєднання до умов договору постачання природного газу побутовим споживачам усіх діючих побутових споживачів, об`єкти яких знаходяться в межах закріпленої території постачальника із спеціальними обов`язками, останній в установленому порядку надсилає кожному побутовому споживачу заяву-приєднання до умов договору. Якщо споживач не повернув постачальнику заяву-приєднання, фактом згоди споживача про приєднання до умов договору (акцептування заяви-приєднання) є сплачений позивачем рахунок (квитанція) постачальника за поставлений природний газ, а щодо постачальника із спеціальними обов`язками - і факт фактичного споживання природного газу після офіційного опублікування договору таким постачальником.

Типовий договір постачання природного газу побутовим споживачам ТОВ «Харківгаззбут», затверджений постановою НКРЕКП № 2500 від 30 вересня 2015 року.

Відповідно до пункту 7 Глави 3 Розділу VI Кодексу газорозподільних систем фактом приєднання споживача до умов договору розподілу природного газу (акцептування договору) є вчинення споживачем будь - яких дій, які засвідчують його бажання укласти договір розподілу природного газу, зокрема повернення підписаної заяви - приєднання, сплата рахунка Оператора ГРМ та/або документально підтверджене споживання природного газу.

Договір на розподіл природного газу є договором публічним та договором приєднання, що укладається з урахуванням вимог статей 633, 634, 641, 642 ЦК України на невизначений строк.

Судовим розглядом встановлено та підтверджується наявними в матеріалах справи доказами, що 20 січня 2012 року між ПАТ «Харківгаз збут», Ізюмська філія ПАТ «Харківгаз» (виконавець) та ОСОБА_2 (споживач) було укладено договір №4004 про надання населенню послуг з газопостачання за адресою: Харківська область, Ізюмський район, село Олександрівка, відповідно до умов якого виконавець зобов`язався безперервно надавати споживачеві природний газ, членам його сім`ї та іншим особам, зареєстрованим у квартирі, приватному будинку, а споживач зобов`язався своєчасно оплачувати надані послуги за встановленими тарифами (цінами) у строки і на умовах, передбачених цим договором.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 померла.

Згідно свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 18 березня 2015 року спадкоємцем після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , є син - ОСОБА_1 . Спадщина складається з житлового будинку з надвірними будівлями за адресою: АДРЕСА_1 .

У позовній заяві АТ «ОГС «Харківгаз» зазначає, що за місцем надання відповідачу послуг з газопостачання: АДРЕСА_1 , було виявлено несанкціоноване втручання в роботу ГРМ, яке виконане шляхом самовільної реконструкції підземного газопроводу (перенос газового вводу), що призвело до завдання збитків.

Відповідно до статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом.

Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Статтею 76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими та електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Відповідно до статті 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Згідно вимог статті 78 ЦПК України суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом.

Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Відповідно до статті 79 ЦПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Стаття 80 ЦПК України передбачено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Статтею 89 ЦПК України встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Із матеріалів справи вбачається, що 17 травня 2018 року працівниками ПАТ «Харківгаз» в присутності власника/споживача ОСОБА_1 при проведенні робіт з контрольного огляду лічильника та технічного обстеження підвідного газопроводу домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено несанкціоноване втручання в роботу ГРМ., про що свідчить Акт про порушення № 348/18 від 17 травня 2018 року.

Згідно службової записки старшого майстра групи обстеження газових мереж та ліквідації витоків газу управління експлуатації ПАТ «Харківгаз» ОСОБА_3 : несанкціоноване втручання в роботу ГРМ виконане шляхом самовільної реконструкції підземного газопроводу (перенос газового вводу). При демонтажі (витягуванні) кілка відбувається вільний виток природнього газу, який неможливо зафіксувати ніяким приладом вимірювальної техніки, що призводить до значних втрат природнього газу. Даний вид порушення є підґрунтям для припинення газопостачання,

Цього ж дня, 17 травня 2018 року працівниками Куп`янського відділення ПАТ ПАТ «Харківгаз» за вищевказаною адресою здійснено відключено від системи газопостачання, шляхом від`єднання відводу газопроводу з встановленням інвентарної заглушки на ввідному газопроводі; на момент відключення газоспоживаючих приладів показання ПЛГ становять 12361,37куб. м., про що складено акт про відключення газоспоживаючих приладів від 17 травня 2018 року.

Також, апеляційним судом встановлено, що протоколом засідання комісії з розгляду актів про порушення, проведення донарахування споживачам природного газу за порушення вимог Кодексу ГРМ по Куп`янському відділенню ПАТ «Харківгаз» від 22 червня 2018 року визнано акт про порушення №348/18 від 17 травня 2018 року таким, що відповідає вимогам Кодексу ГРС, та задоволено повністю; проведено донарахування об`ємів необлікованого природного газу за період з 17 листопада 2017 року по 17 травня 2018 року за цінами закупівлі природного газу для ПАТ «Харківгаз», які діяли у зазначений період. Вартість донарахованих об`ємів складає 41 777,99грн.; зазначено, що споживачу необхідно привести газопровід у відповідність до проектно-технічної документації. Споживач від підпису відмовився.

Відповідно до акту-розрахунку необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості від 22 червня 2018 року, на підставі акту про порушення від 17 травня 2018 року №348/18 до споживача ОСОБА_2 , в присутності представника ОСОБА_1 з приводу виявленого порушення вимог Кодексу ГРС, а саме п.1 гл.3 розділу ХІ - за наявність несанкціонованого газопроводу; самовільна врізка в газопровід ГРС з порушенням вимог чинного законодавства, розрахована сума вартості необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу в розмірі 41 777,99грн. Споживач від підпису відмовився.

З приводу оплати вказаної заборгованості, позивачем 22 червня 2018 року було направлено відповідачу письмову вимогу, яка була вручена останньому 03 липня 2018 року.

Відповідно до пункту 1 глави 1 та пункту 1 глави 2 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем норми цього розділу щодо перерахунку (донарахування) або зміни режиму нарахування природного газу споживачу, у тому числі побутовому споживачу, який уклав з Оператором ГРМ договір розподілу природного газу, а також несанкціонованому споживачу, який знаходиться на території ліцензованій діяльності Оператора ГРМ, застосовуються за наявності акта про порушення, складеного Оператором ГРМ відповідно до вимог цього розділу. Випадки, які потребують перерахунку (донарахування) або зміни режиму нарахування об`ємів природного газу споживачу, що має договір розподілу природного газу з Оператором ГРМ, без наявності акта про порушення, визначені в розділах ІХ-Х цього Кодексу.

При виявленні порушень по ГДП, ВБГ чи суміжному Оператору ГРМ, об`єкт якого підключений до ГРМ, дії та принципи щодо перерахунку (донарахування) або зміни режиму нарахування природного газу зазначеним суб`єктам аналогічні діям та принципам, визначеним цим розділом до споживача та несанкціонованого споживача.

До порушень споживача та несанкціонованого споживача, які кваліфікуються як несанкціонований відбір природного газу з ГРМ (крадіжка газу) та внаслідок яких щодо них здійснюється нарахування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу, належать:

1) наявність несанкціонованого газопроводу;

2) несанкціоноване відновлення газоспоживання;

3) несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ (комерційного ВОГ, зокрема лічильника газу);

4) несанкціоноване підключення газових приладів на об`єкті споживача, який обліковується за нормами споживання;

5) несанкціоноване підключення газових приладів, внаслідок якого перевищується діапазон обчислення вузла обліку (сумарна номінальна потужність газових приладів і пристроїв перевищує діапазон обчислення вузла обліку);

6) використання природного газу споживачем за відсутності чи після розірвання договору розподілу природного газу.

Відповідно до розділу І Кодексу газорозподільних систем: несанкціоноване втручання в роботу газорозподільної системи - втручання в роботу газорозподільної системи, в тому числі шляхом несанкціонованого відновлення газоспоживання, несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ та/або під`єднання несанкціонованого газопроводу, внаслідок чого порушується нормальний режим роботи ГРМ та/або здійснюється необліковане (обліковане частково чи з порушенням законодавства) використання природного газу;

несанкціонований газопровід - самовільно під`єднаний газопровід (газовий відвід, штуцер, патрубок), у тому числі без наявного підключеного газового обладнання, фізично з`єднаний, зокрема вварений, врізаний, з газорозподільною системою або газовою мережею внутрішнього газопостачання, витрата (споживання) природного газу через який не обліковується комерційним вузлом обліку (лічильником газу);

несанкціонований відбір природного газу - відбір (споживання) природного газу з газорозподільної системи з порушенням вимог чинного законодавства, зокрема цього Кодексу;

несанкціонований споживач - фізична, юридична особа або фізична особа - підприємець, яка без укладання договору розподілу природного газу з оператором газорозподільної системи або на об`єкті, який не підключений до ГРМ в установленому порядку, здійснює несанкціонований відбір природного газу.

Відповідно до пункту 1 глави 3 розділу XI Кодексу газорозподільних систем, у разі виявлення Оператором ГРМ несанкціонованого газопроводу або несанкціонованого втручання в роботу лічильника газу розрахунок об`єму необлікованого природного газу здійснюється за граничними об`ємами споживання природного газу населенням (додаток X цього Кодексу) з урахуванням усіх газових приладів і пристроїв споживача (фізичної особи) за період з дня останнього контрольного зняття показань лічильника (контрольного огляду вузла обліку або його перевірки) до дня виявлення порушення (але не більше ніж за 6 місяців) та з урахуванням строку на його усунення.

Якщо несанкціонований газопровід проведений шляхом прихованих заходів або фізичною особою, яка є несанкціонованим споживачем, початок періоду, за який визначається об`єм необлікованого природного газу, визначається з дня набуття споживачем (фізичною особою) права власності/користування на житлові (підсобні) приміщення, але не більше двох років, що передували дню виявлення порушення. Приховані заходи - несанкціоновані заходи, здійснені споживачем чи іншою особою, внаслідок яких здійснюється необліковане (обліковане частково чи з порушенням законодавства) використання природного газу, які неможливо виявити без використання спеціальних технічних засобів, проведення земельних робіт, демонтажу будівельних конструкцій чи оздоблювальних матеріалів, часткового чи повного демонтажу ЗВТ або дактилоскопічної експертизи чи перевірки метрологічних характеристик ЗВТ.

Згідно з пункту 8 глави 5 Розділу XI Кодексу газорозподільних систем акт про порушення має бути розглянутим комісією з розгляду актів про порушення Оператора ГРС, яка визначає його правомірність та приймає щодо них відповідне рішення.

Пунктом 11 цього кодексу передбачено, що за результатами розгляду акта про порушення на засіданні комісії може бути прийнято рішення про його задоволення (повністю або частково), або необхідність додаткового обстеження чи перевірки, або додаткових пояснень тощо, або скасування акта про порушення.

При задоволенні комісією акта про порушення складається акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості.

При складанні акта-розрахунку враховується таке:

-розрахований відповідно до вимог цього розділу необлікований (донарахований) об`єм природного газу, що припадає на період до 01 числа місяця, в якому прийнято рішення комісії щодо задоволення акта про порушення (тобто до закритого балансового періоду), не потребує коригування (включення до) закритих періодів, а його вартість в повному обсязі має бути компенсована споживачем (несанкціонованим споживачем) Оператору ГРМ. При цьому вартість природного газу визначається за цінами закупівлі природного газу Оператором ГРМ протягом періоду необлікованого природного газу;

-розрахований відповідно до вимог цього розділу необлікований (донарахований) об`єм природного газу, що припадає на період після 01-го числа місяця, в якому прийнято рішення комісії щодо задоволення акта про порушення, включається в баланс поточного календарного місяця за загальними правилами і вважається об`ємом постачання природного газу споживачу його діючим постачальником. Виключенням є об`єм природного газу, нарахований несанкціонованому споживачу та споживачу, у якого відсутній постачальник, вартість якого має бути компенсована Оператору ГРМ за цінами закупівлі ним природного газу в поточному календарному місяці;

-при розрахунку необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу має бути віднятий об`єм природного газу, фактично сплачений споживачем протягом періоду порушення. Виключенням є несанкціонований відбір природного газу поза охопленням комерційного вузла обліку.

Як вбачається з матеріалів справи Комісією з розгляду актів про порушення 22 червня 2018 року прийнято рішення про проведення донарахування обсягів газу у зв`язку із наявністю виявленого у відповідача порушення вартістю 41 777,99грн.

Донарахування об`ємів необлікованого природного газу здійснено за період з 17 листопада 2017 року по 17 травня 2018 року за цінами закупівлі природного газу для ПАТ «Харківгаз», які діяли у зазначений період, тобто, за один рік.

В акті розрахунку зазначено, що за опалювальний період витрата газу за граничними об`ємами споживання склала 3 157,40куб.м; в міжопалювальний період витрата газу за граничними об`ємами споживання склала 235,41куб.м; всього донарахування (з урахуванням нарахованого обсягу та сплаченого абонентом) становить 3 392,81куб.м.

Вартість донарахованого об`єму природного газу за цінами закупівлі ПАТ «Харківгаз» становить 41 777,99грн.

До акту додано витяг з облікової бази «Газоліна» ціни ВТВ «Виробничо-технічних втрат).

З викладеного вбачається, що донарахування об`ємів споживання природного газу здійснено позивачем відповідно вимог Кодексу газорозподільних систем та за цінами, що діяли на момент порушення.

Посилання ОСОБА_1 , що за він став власником житлового будинку розташованого за адресою: АДРЕСА_1 на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 18 березня 2015 року, після смерті матері - ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , і був в ньому зареєстрований, але фактично мешкав за іншою адресою: АДРЕСА_2 , що підтверджується довідкою Олександрівської сільської ради Ізюмського району Харківської області від 22 травня 2018 року та службовою запискою контролера від 19 червня 2018 року, а тому підстав для стягнення з нього вказаних збитків не вбачається, колегією суддів не приймаються, оскільки відповідно до вимог ст.322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

Крім того, факт правопорушення було зафіксовано в акті про порушення №348/18 від 17 травня 2018 року. Даний акт засвідчений підписом АТ «Харківгаз» та ОСОБА_1 .

Причому жодних зауважень до даного акту споживачем не вказано.

За таких обставин, суд першої інстанції дійшов помилкового висновку щодо відсутності підстав для задоволення позову.

Згідно п.п.1,4 ч.1 ст.376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, та порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

З урахування викладеного рішення суду підлягає скасуванню, з ухвалення нового рішення про задоволення позову.

Відповідно до частини 13 статті 141 ЦПК України, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює або ухвалює нове рішення, цей суд відповідно змінює розподіл судовий витрат.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374 ч.1 п.2, 376, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» - задовольнити.

Рішення Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 22 листопада 2019 року- скасувати.

Ухвалити нове рішення.

Позов Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» до ОСОБА_1 про стягнення завданих збитків - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 , ідентифікаційний код № НОМЕР_1 ) на користь Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» (місцезнаходження: пр. Конституції, буд.108, м. Куп`нськ, ) завдані збитки в розмірі 41 777,99грн. (сорок одна тисяча сімсот сімдесят сім гривень 99коп.).

Стягнути з ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 , ідентифікаційний код № НОМЕР_1 ) на користь Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» (місцезнаходження: пр. Конституції, буд.108, м. Куп`нськ, ) судовий збір за подання позовної заяви в розмірі 1921 грн. (одну тисячу дев`ятсот двадцять одну гривню 00коп.) та за подання апеляційної скарги в розмірі 2881,50грн. (від тисячі вісімсот вісімдесят одну гривню 50коп.), а усього 4802,50грн. (чотири тисячі вісімсот дві гривні 50 коп.).

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з моменту її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 10 березня 2020 року

Головуючий - І.П. Коваленко

Судді - А.І. Овсяннікова

І.С. Сащенко