Коростишівський районний суд Житомирської області
Справа № 935/1973/19
Провадження № 2/935/185/20
11 березня 2020 року м.Коростишів
Коростишівський районний суд Житомирської області у складі:
головуючого судді - Янчук В.В.
з секретарем - Кумечко С.М.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Коростишів цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів, -
У жовтні 2019 року позивач звернулась до суду з позовом до відповідача про розірвання шлюбу та стягнення аліментів. В обґрунтування позовних вимог позивач вказала, що з 18 лютого 2016 р. з відповідачем перебуває у зареєстрованому шлюбі. Від шлюбу сторони мають дитину ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Одруження з відповідачем виявилось не вдалим, мають різні погляди на життя. З 2017 року з відповідачем припинили фактичні шлюбні відносини. З часу припинення фактичного проживання, позивач одна виховує дитину, відповідач не приймає участі у матеріальному забезпеченні, не піклується про її здоров`я, фізичний та моральний розвиток. Питання збереження шлюбу є недоцільним. Майнових спорів не існує. Позивач просить розірвати шлюб, відновити їй дошлюбне прізвище " ОСОБА_4 ". Доньку залишити проживати з позивачем. Стягнути з відповідача на користь позивача аліменти у твердій грошовій сумі у розмірі 2000 грн. на утримання неповнолітньої доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , щомісяця до досягнення нею повноліття, але не менше 50% від прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.
Ухвалою суду від 25.11.2019 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання.
Ухвалою суду від 09.01.2020 р. закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.
В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином. В матеріалах справи міститься заява позивача про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити, не заперечує щодо ухвалення заочного рішення в справі.
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явивсь. Про дату, час та місце розгляду справи повідомлений своєчасно та належним чиномшляхом розміщення оголошення на офіційному вебпорталі судової влади України в порядку, передбаченому ст. 128 ЦПК України , відзив відносно позовних вимог не подав, інших заяв та клопотань не надходило.
Згідно вимог ст. 280 ЦПК України суд вважає за можливе ухвалити по цій справі заочне рішення на підставі доказів, що є в матеріалах справи, оскільки відповідач був належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, не з`явився в судове засідання, не повідомив причини неявки, не подав відзив, позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Враховуючи те, що в судове засідання не з`явились всі особи, які беруть участь у справі, а тому фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось, що відповідає положенню ч.2 ст.247 ЦПК України.
Суд, розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, приходить до наступного висновку.
Так, судом встановлено, що сторони перебувають в шлюбі з 18 лютого 2016 року, який зареєстрований Минійківською сільською радою Коростишівського району Житомирської області, про що, був зроблений актовий запис за № 1. Вказана обставина підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 (а.с.5).
Від шлюбу сторони мають малолітню доньку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 (а.с.6).
З довідки № 238 від 14.09.2018, яка видана виконавчим комітетом Минійківської сільської ради Коростишівського району Житомирської області вбачається, що донька ОСОБА_3 , 2016 р.н., проживає постійно з позивачем ОСОБА_1 по АДРЕСА_1 (а.с.7)
Відповідно до ст.21 СК України, шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану.
Відповідно до ч.3 ст.105 СК України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду.
Згідно до ч.2 ст.112 СК України, суд, постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Сторони зберегти сім`ю не бажають, збереження шлюбу суперечить інтересам сторін та інтересам дитини. Суд не може примусити сторони до збереження подружніх відносин, оскільки шлюб ґрунтується на вільній згоді чоловіка та жінки та може бути припинено внаслідок волевиявлення як одного так і обох з подружжя шляхом його розірвання.
Відповідно до ст.113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Відповідно до ч.2 ст.114 СК України, у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
З урахуванням викладеного, оцінивши шлюбні взаємовідносини сторін суд вважає, що між сторонами склалися відносини, при яких збереження сім`ї є недоцільним, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б їх інтересам , як це передбачено ст.112 Сімейного Кодексу України, тому шлюб між сторонами носить формальний характер і підлягає розірванню.
Відповідно до ч. 1 ст. 18 Конвенції про права дитини, ратифікованої постановою Верховної Ради України від 27 лютого 1997 року, батьки несуть однакову відповідальність за виховання і розвиток дитини. Найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування.
Згідно частин 8, 9 ст. 7 Сімейного кодексу України регулювання сімейних відносин має здійснюватись з максимально можливим урахуванням інтересів дитини, непрацездатних членів сім`ї. Сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства.
Згідно із ст.141 Сімейного кодексу України мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав та не звільняє від обов`язків щодо дитини.
За змістом ст.180 Сімейного кодексу України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. За домовленістю між батьками дитини той із них, хто проживає окремо від дитини, може брати участь у її утриманні в грошовій і (або) натуральній формі. За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина (ч.2, 3 ст.181 СК України).
Згідно вимог ч.1 ст.182 Сімейного кодексу України, при визначенні розміру аліментів суд приймає до уваги обставини, що мають значення, а саме: стан здоров`я та матеріальне становище дитини, стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів, наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; наявність рухомого та нерухомого майна, грошових коштів; доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; інші обставини, що мають істотне значення.
ч.2 вищевказаної статті передбачено, що розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний гарантований розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.
За вимогами ч.3 ст.181 СК України оскільки дитина проживає з позивачем, остання має право на стягнення аліментів та просить їх стягувати в твердій грошовій сумі (ч.1 ст.184).
Оскільки добровільно сторони не вирішили питання сплати аліментів, тому позивач бажає отримувати аліменти за рішенням суду.
При визначенні розміру аліментів суд враховує наступне.
Позивач здійснює догляд за донькою, відповідач за віком є працездатним, інвалідом не являється, законом на відповідача покладено обов`язок утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Суд при визначенні розміру коштів, що стягуються як аліменти, прагне до того, щоб одержувач аліментів, у разі їх сплати, перестав бути таким, що потребує матеріальної допомоги. Окрім того, розмір призначених аліментів має бути виправданий дійсними потребами дитини та з урахуванням матеріального становища сторін, має виходити з фактичних обставин справи та мети зобов`язання щодо утримання малолітньої дитини.
При вирішенні питання щодо розміру аліментів, які мають бути стягнуті з відповідача на користь позивача на утримання малолітньої дочки, суд дійшов до висновку про необґрунтованість вимог позивача в частині розміру аліментів в сумі 2000,00 грн., які остання просить стягнути з відповідача на утримання дитини щомісячно, оскільки позивач не надала суду доказів про розмір витрат, які вона несе на утримання дитини, а також даних про свої доходи. Крім того, суду не надано жодного доказу на підтвердження того, що відповідач може надавати грошову допомогу на утримання дитини в такому розмірі. Доводи позивача про те, що відповідач може надавати щомісяця матеріальну допомогу на утримання доньки в розмірі 2000,00 грн., не знайшли свого підтвердження під час розгляду справи. Будь - яких клопотань про витребування доказів до суду не надходило.
Враховуючи вищевикладене, суд дійшов до висновку про можливість визначення аліментів на утримання дитини у твердій грошовій сумі в розмірі 1000 грн., на дитину, але не менше ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно. Суд вважає, що саме цей розмір аліментів на дитину відповідає вимогам виваженості та справедливості.
На підставі ч.2 ст.141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню сплачений позивачем при подачі позовної заяви судовий збір в сумі 768,40 грн.
Відповідно до частини 1 пункту 3 статті 5 Закону України від 08.07.2011 року „Про судовий збір від сплати судового збору звільняються позивачі за подання позовів про стягнення аліментів.
Відповідно до ч.6 ст.141 Цивільного процесуального кодексу України якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, вони стягуються з відповідача в дохід держави.
В зв`язку з вищенаведеним підлягають стягненню з відповідача на користь Державної судової адміністрації України 768 грн. 40 коп. судового збору, від сплати якого була звільнена позивач при зверненні до суду з позовом про стягнення аліментів.
Відповідно до п.1 ч.1 ст.430 ЦПК України, рішення суду в частині стягнення аліментів підлягає до негайного виконання в межах суми платежу за один місяць.
Згідно ч. 1 ст. 79, ч.1 ст.191 СК України - аліменти на дитину присуджуються за рішенням суду від дня пред`явлення позову - з 31.10.2019 р.
Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог та на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Згідно ст.81 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.
Таким чином, аналізуючи вищевикладене, дослідивши обставини справи, перевіривши їх доказами, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, виходячи із принципів розумності, виваженості, справедливості та захисту прав малолітньої дитини, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню з вищевикладених мотивів.
Керуючись ст. ст.12, 81, 141, 258-259, 263-265, 280, 430 ЦПК України, ст.ст. 104, 105, 110, 112, 113,180, 181, 182, 191 СК України, суд, -
Позов задовольнити частково.
Шлюб, який зареєстрований, 18.02.2016 року Минійківською сільською радою Коростишівського району Житомирській області, актовий запис № 1, між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 - розірвати.
Після розірвання шлюбу відновити позивачу дошлюбне прізвище « ОСОБА_4 ».
Малолітню дитину ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 залишити проживати з матір`ю ОСОБА_5 .
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_6 кошти (аліменти) на утримання дитини дочки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в твердій грошовій сумі в розмірі 1000 ( одну тисячу) гривень, на дитину, але не менше ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно, починаючи з 31.10.2019 року до досягнення дитиною повноліття.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_6 понесені судові витрати в розмірі 768 грн. 40 коп. судового збору.
Стягнути з ОСОБА_2 , судові витрати - судовий збір в сумі 768 грн. 40 коп. на користь Державної судової адміністрації України.
Допустити негайне виконання судового рішення в частині стягнення аліментів в межах платежу за один місяць.
В задоволенні решти позовних вимог відмовити.
Апеляційна скарга на рішення може бути подана через Коростишівський районний суд Житомирської області до Житомирського апеляційного суду протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Заочне рішення може бути переглянуте Коростишівським районним судом Житомирської області за письмовою заявою відповідача, поданою протягом 30 днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд, якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку до Житомирського апеляційного суду через Коростишівський районний суд Житомирської області протягом 30 днів з дня його проголошення. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Повне рішення суду складено:11 березня 2020 р.

Сторони у справі:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , місце проживання: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_3 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 місце проживання: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_4 .

Суддя В.В.Янчук

Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

____________________20____року.

Суддя В.В.Янчук