У Х В А Л А

19.03.2020 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Данко В.Й., розглянувши матеріали заяви адвоката Сочки Віталія Івановича в інтересах ОСОБА_1 про забезпечення позову до подання позовної заяви, -

ВСТАНОВИВ:

Адвокат Сочка В.І. в інтересах ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про забезпечення позову до подання позовної заяви. Обгрунтовуючи вимоги поданої заяви вказує на те, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 перебували у шлюбі з 03.09.1994 року. 13.07.2005 року ОСОБА_2 на підставі договору купівлі продажу набув право власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 . 30.07.2005 року з метою забезпечення виконання зобов`язань ОСОБА_2 за кредитним договором № 297/07-2005 від 13.07.2005 року зазначену квартиру передано в іпотеку ВАТ КБ «Надра». ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 помер, а квартиру за вищевказаною адресою фактично прийняла у спадщину його дружина ОСОБА_1 , проте не встигла зареєструвати свої права.

16.03.2020 року невідомі особи явилися до ОСОБА_1 у вищевказану квартиру і заявили, що в них є законні підстави для вселення, оскільки ними підписано договір оренди квартири з її новим власником ОСОБА_3 .

Як стало відомо з Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, 07.02.2020 року приватний нотаріус Берегівського районного нотаріального округу Мирончук Оксана Василівна зареєструвала право власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 за ОСОБА_3 .

У зв`язку з наведеним, ОСОБА_1 має намір звернутися до суду з позовною заявою до ОСОБА_3 та приватного нотаріуса Мирончук О.В. про визнання недійсним переходу права власності від ОСОБА_4 до ОСОБА_3 , скасування реєстрації права власності та ОСОБА_3 , визнання недійсним договору іпотеки від 13.07.2005 року, договору про внесення змін № 1 до договору іпотеки від 31.07.2013 року, а також договору про відступлення прав вимоги № 1131 від 18.05.2018 року.

Оскільки зазначена реєстрація права власності за ОСОБА_5 є незаконною та була проведена з порушенням вимог закону, останній може будь яким способом уклавши відповідний правочин відчужити кватиру третім особам, вселення чи реєстрація місця проживання інших осіб у квартирі фактично унеможливить ОСОБА_1 нею володіти та користуватися, що в майбутньому може ускладнити виконання рішення суду, просить суд вжити наступні заходи забезпечення позову:

?Накласти арешт на нерухоме майно квартиру, заг. площею 65,8 кв.м., за адресою: АДРЕСА_2 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 01);

?Заборони будь яким особам, в тому числі ОСОБА_3 ( АДРЕСА_3 реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ), здійснювати вселення та виселення будь яких осіб до квартири заг. площею 65,8 кв.м., за адресою: АДРЕСА_2 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 01) до набрання законної сили рішенням у справі.

?Заборони органам державної реєстрації місця проживання фізичних осіб, в тому числі відділу державної реєстрації Ужгородської міської ради Закарпатської області здійснювати реєстрацію (перереєстрацію) місця проживання будь-яких фізичних осіб, в тому числі малолітніх та неповнолітніх дітей, у квартирі заг. площею 65,8 кв.м., за адресою: АДРЕСА_2 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 01) до набрання законної сили рішенням у справі.

Дослідивши матеріали справи, приходжу до наступного висновку.

Відповідно до ч.2 ст.149 ЦПК України, забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до ст.151 ЦПК України заява про забезпечення позову подається в письмовій формі, підписується заявником і повинна містити: предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову; ціну позову, про забезпечення якого просить заявник та інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Відповідно до роз`яснень Постанови № 9 Пленуму Верховного суду України "Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову" від 22 грудня 2006 року, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитись зокрема в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову, з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідного виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовними вимогами.

Однак, суд констатує, що ОСОБА_1 в заяві про забезпечення позову відсутнє обґрунтування необхідності забезпечення позову, а саме існування реальної загрози невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову у разі не накладення заходів забезпечення позову, вчинення ОСОБА_3 дій, які даються підставу вважати про його намір відчужити житлову квартиру за адресою: АДРЕСА_2 , а також відсутній доказ про вчинення ОСОБА_3 відповідних дій на вселення невідомих осіб до зазначеної вище квартири.

Згідно ч.9 ст.153 ЦПК України суд, встановивши, що заяву про забезпечення позову подано без додержання вимог стаття 151 цього Кодексу, повертає її заявнику, про що постановляє ухвалу.

Дослідивши матеріали заяви, враховуючи те, що ухвала про забезпечення позову по своїй суті є виконавчим документом, приходжу до переконання, що подана ОСОБА_1 заява про забезпечення позову є необґрунтована, не відповідає вимогам ст.151 ЦПК України, а тому підлягає поверненню заявнику.

Керуючись ст.ст. 149 - 153 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову до подання позовної заяви повернути заявнику.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Закарпатського апеляційного суду шляхом подачі в 15 денний строк з дня винесення ухвали апеляційної скарги, з подачею її копії до апеляційної інстанції.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду: В.Й. Данко