Номер провадження 22-ц/804/416/20
П О СТ А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 березня 2020 року м. Бахмут

Донецький апеляційний суд у складі:

головуючого судді Будулуци М.С.

суддів: Кішкіної І.В., Мальованого Ю.М.

за участю секретаря Сергєєвої К.О.,

розглянувши в відкритому судовому засіданні в місті Бахмут Донецької області апеляційну скаргу Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» на рішення Краматорського міського суду Донецької області від 17 жовтня 2019 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» про визнання дій незаконними, зобов`язання вчинити певні дії та визнання договору недійсним (справа № 234/16105/18, головуючий суддя Ткачова С.М., повний текст рішення складений 18 жовтня 2019 року в місті Краматорськ Донецької області),-

В С Т А Н О В И В:

16 жовтня 2019 року ОСОБА_1 звернувся до Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» з вказаним позовом, обґрунтовуючи його наступним.

26 серпня 2018 року представниками енергопостачальника за місцем проживання позивача: АДРЕСА_1 було виявлено порушення Правил користування електричною енергією та зафіксовано актом.

Згідно акту № 220220 про порушення ПКЕЕН від 26 серпня 2018 року, в будинку виявлено: «Самовільне підключення електроустановок (струмоприймачів або електропроводки) електричної мережі, яка не є власністю енергопостачальника, з порушенням схеми обліку. Виявити представники постачальника електроенергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості. Підключення "фазного" проводу повз приладу обліку на внутрішньобудинкову мережу. При відключенні "фазного" автомату, диск електролічильника обертається, всі електроприлади працюють. Точка підключення в розрив ввідного до обліку дроту на горищі житлового будинку. Електрична енергія споживається, електролічильником не обліковується. Порушення продемонстровано».

Комісія Краматорського РЕМ ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» № 171 від 29 серпня 2018 року по розгляду акту про порушення Правил користування електричної енергії дійшла висновку, що акт № 220220 від 26 серпня 2018 року складено у відповідності з вимогами п. 53 Правил користування електричної енергії для населення, розрахунок суми недонарахованої електроенергії проведено згідно з п.3.5 Методики розрахунку об`єму та вартості недорахованої електроенергії внаслідок порушення побутовим споживачем ПКЕЕН.

Сума заборгованості комісією визначена в розмірі 47 251,17 грн. за період з 28 серпня 2015 року по 26 серпня 2018 року.

03вересня 2018 року він звернувся до Краматорського ЦОК із заявою про укладення графіку погашення заборгованості за актом № 220220 від 26 серпня 2018 року з первісною оплатою 20 % від суми заборгованості 47 251,17 грн. рівними частинами строком на 12 місяців.

03 вересня 2018 року між ним та відповідачем було укладено договір про погашення заборгованості в розмірі 37 746,17грн. та бере на себе зобов`язання сплатити постачальнику зазначену заборгованість в повному обсязі за графіком, який наведено в договорі. Внесок в розмірі 20 % (9 505,00 грн.) ним сплачений 03 вересня 2018 року.

Вважає, що договір підписав під впливом тиску з боку відповідача, який не врахував, що постанова Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 № 1357, якою затверджені Правила користування електричною енергією для населення, втратила чинність на підставі постанова кабінету Міністрів України від 20 червня 2018 року № 502 «Про визнання такими, що втратили чинність деякі постанови Кабінету Міністрів України», яка набрала чинність 26 червня 2018 року.

Також позивач зазначив, що відповідач помилково нарахував заборгованість за три роки за період з 28 серпня 2015 року по 26 серпня 2018 року в сумі 47 251 грн.17 коп., оскільки відповідно до п.п. «б» п. 3.3 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 4 травня 2006 року № 562, у разі самовільного підключення споживачем електроустановок, струмоприймачів або проводів до електричних мереж енергопостачальника розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється - із дня набуття споживачем права власності на електроустановку чи права користування електроустановкою або із дня здійснення останньої технічної перевірки електричної мережі, до якої було здійснене самовільне підключення, але не більше сумарної кількості днів за дванадцять календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, та до дня усунення порушення.

Згідно з п. 3.5 Методики, у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1 - 3 пункту 3.1 цієї глави у разі виявлення випадків фіксації індикаторами впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, та порушень, зазначених у підпунктах 5, 6 пункту 3.1 Методики, добовий обсяг споживання електричної енергії W доб.с.п. (кВтгод) через проводи, якими здійснене самовільне підключення або підключення поза приладом обліку, визначається за формулою (2.7) Методики.

На думку позивача вартість необлікованої електричної енергії має складати 7 689,53 грн., виходячи із розрахунку 365 днів за останні 12 місяців, що передували дню виявлення порушення споживання електроенергії, та обчислюється за формулою:

сума = потужність (4.18кВт * тариф )0,63 грн.) * часи (8)* дні (365)* Квит.( ) * Ксез ( ) = 7 689 грн.53 коп.

03 вересня 2019 року позивач на виконання вимог відповідача здійснив оплату, як умову підключення його до електропостачання, у розмірі 9 505 грн. Отже, переплата позивача перед відповідачем за необліковану електричну енергію становить 1 815 грн.47 коп. (9 505 грн. 7 689 грн. 17 коп.)

Позивач ОСОБА_1 в позові просив суд:

- визнати дії відповідача по нарахуванню суми недонарахованої електроенергії в сумі 47 251,17 грн. незаконними;

- зобов`язати відповідача переплату в сумі 1 815,47 грн. зарахувати за майбутній поточний період за електроенергію, що наступає за днем, коли рішення суду вступає в законну силу;

- визнати недійсним договір про погашення заборгованості від 03 вересня 2018 року, укладений між ним та Акціонерним товариством «ДТЕК Донецькі Електромережі».

Рішенням Краматорського міського суду Донецької області від 17 жовтня 2019 року позов ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» про визнання дій незаконними, зобов`язання вчинити певні дії та визнання договору недійсним, задоволено частково.

Визнано недійсним договір про погашення заборгованості від 03 вересня 2018 року, укладений між Акціонерним товариством «ДТЕК Донецькі електромережі» та ОСОБА_1 .

В задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» про визнання дій незаконними та зобов`язання вчинити певні дії відмовлено.

Стягнуто з Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» в дохід держави судовий збір у розмірі 768,40 грн.

Із вказаним судовим рішеннями не погодилось Акціонерне товариство «ДТЕК Донецькі електромережі» та подало апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального і порушення норм процесуального права, відповідач фактично просить скасувати оскаржуване рішення щодо задоволених вимог та ухвалити нове рішення, яким відмовити в задоволенні вимог в повному обсязі.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги відповідач зазначив, що пунктом 4.24 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 14.03.2018 року № 312 ( скорочено -ПРРЕЕ) передбачено, що у разі виникнення у споживача заборгованості з оплати за спожиту електричну енергію сторони за взаємною згодою укладають договір щодо реструктуризації заборгованості та оформлюють графік погашення заборгованості, який є додатком до договору.

Посилання в укладеному договорі про погашення заборгованості від 03 вересня 2018 року на пункт 28 ПКЕЕН не змінює умов договору та не є його істотною умовою.

Позивач та відповідач досягли згоди з усіх істотних умов договору про погашення заборгованості, за яким споживач визнав заборгованість по акту про порушення ПКЕЕН № 220220 від 26 серпня 2018 року в розмірі 37 746,17 грн. та зобов`язався здійснювати оплату у повному обсязі по графіку, вказаному в п.2.1 цієї угоди. Цей договір сторони підписали та він є укладеним.

Суд першої інстанції не належно оцінив докази, надані відповідач, а саме, розрахунок за актом про порушення, не врахував пояснення свідка ОСОБА_2 (працівника відповідача) та помилково визначив, що у розрахунку використовувались недіючі акти цивільного законодавства.

Щодо визнання судом повного погашення позивачем збитків, заподіяних відповідачу при порушенні споживання електричної енергії, виявлених за місцем його проживання 26 серпня 2018 року у зв`язку з добровільною сплатою збитків позивачем в розмірі 9 505 грн., відповідач зазначив, що такий висновок протирічить вимогам вмотивованості судового рішення та не відповідає нормам матеріального та процесуального права.

(а.с. 131 134)

У відзиві на апеляційну скаргу відповідача представник позивача ОСОБА_1 адвокат Наумова Л.М. зазначила, що апеляційне провадження за апеляційною скаргою АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» слід закрити, оскільки апеляційна скарга підписана представником відповідача ОСОБА_3 , який не є адвокатом, отже не може бути представником АТ «ДТЕК Донецькі електромережі». Вважає, що вимоги відповідача за апеляційною скаргою є безпідставні, оскільки в апеляційній скарзі він не довів в чому полягає порушення судом норм матеріального або процесуального права щодо задоволених вимог.

(а.с. 152 156)

У судовому засіданні апеляційного суду представник позивача ОСОБА_1 адвокат Наумова О.М. просила закрити апеляційне провадження за апеляційною скаргою АТ «ДТЕК Донецькі електромережі», оскільки апеляційна скарга підписана представником відповідача, який не є адвокатом, а тому немає право бути представником відповідача.

Інші учасники справи не з`явилися в судове засідання, але про дату, час і місце розгляду справи повідомлені. Відповідно до вимог частини другої статті 372 ЦПК України, неявка учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Перевіривши доводи апеляційної скарги відповідача, наведені у відзиві позивача обґрунтування заперечень щодо змісту і вимог апеляційної скарги та матеріали справи, апеляційний суд дійшов наступних висновків.

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України, провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Перевіривши доводи апеляційної скарги, наведені у відзиві ОСОБА_1 обґрунтування заперечень щодо змісту і вимог апеляційної скарги та матеріали справи, апеляційний суд дійшов наступних висновків.

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України, провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до частини першої статті 367 ЦПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Частиною першою статті 263 ЦПК України визначено, що судове рішення повинно грунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обгрунтованим.

Під час розгляду справи, яка переглядається, судом першої інстанції встановлено, що 26 серпня 2018 року представниками енергопостачальника у складі Марінова М.О. (посвідчення № 25), ОСОБА_4 (посвідчення № 27) та ОСОБА_5 (посвідчення № 23) було отримано письмову згоду від позивача на проведення обстеження електроустановок, електропроводки та приладу обліку за адресою: АДРЕСА_1 . Під час перевірки у споживача ОСОБА_1 виявлено порушення: «Самовільне підключення електроустановок (струмоприймачів або електропроводки) електричної мережі, яка не є власністю енергопостачальника, з порушенням схеми обліку. Виявити представники постачальника електроенергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості. Підключення "фазного" проводу повз приладу обліку на внутрішньобудинкову мережу. При відключенні "фазного" автомату, диск електролічильника обертається, всі електроприлади працюють. Точка підключення в розрив ввідного до обліку дроту на горищі житлового будинку. Електрична енергія споживається, електролічильником не обліковується», про що було складено акт № 220220 від 26 серпня 2018 року, який не оспорюється позивачем (а.с.28 - 31) .

Згідно з протоколом засідання комісії Краматорського РЕМ ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» № 171 від 29 серпня 2018 року по розгляду акту про порушення Правил, комісія дійшла висновку, що акт № 220220 від 26 серпня 2018 року складено у відповідності з вимогами п. 53 Правил користування електричної енергії для населення в попередній редакції, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 р. № 1357, які втратили чинність на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 20.06.2018 р. № 502 «Про визнання такими, що втратили чинність деякі постанови Кабінету Міністрів України», яка набрала чинність 26.06.2018 р., та прийнято рішення здійснити розрахунок об`єму та вартості недооблікованої електроенергії згідно з п. 3.5 Методики розрахунку об`єму та вартості недорахованої електроенергії внаслідок порушення побутовим споживачем Правил. Розрахунок по акту здійснено згідно п.3.3. Методики за період з 28 серпня 2015року по 26 серпня 2018року та сума заборгованості визначена в розмірі 47 251,17 грн. (а.с.32 - 33).

03 вересня 2018 року позивач звернувся до Краматорського ЦОК із заявою про укладення графіку погашення заборгованості та розстрочення суми боргу за завданими збитками (а.с.39).

Згідно квитанції від 03 серпня 2018 року, позивачем сплачено внесок в розмірі 9 505,00 грн., що є частковим погашенням збитків, розрахованих за 238 днів, повна вартість яких склала 11 870,92 грн. (188,10 грн. + 11682,72 грн.) (а.с.40).

03 вересня 2018 року між позивачем та відповідачем було укладено договір про погашення заборгованості у відповідності з п. 28 Правил користування електричною енергією для населення», затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 р. № 135, які втратили чинність на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 20.06.2018 р. № 502 «Про визнання такими, що втратили чинність деякі постанови Кабінету Міністрів України», з 26 червня2018 року.

За змістом цього договору споживач ОСОБА_1 визнав заборгованість за актом про порушення ПКЕЕН № 220220 від 26 серпня 2018року в розмірі 37 746,17грн. та взяв на себе зобов`язання сплатити постачальнику зазначену заборгованість на протязі 12місяців за графіком, наведеним в договорі (а.с.41 - 42).

При вирішенні справи суд дійшов висновку, що оскарження дій лише щодо факту нарахування розміру збитків, як і самого протоколу № 171 від 09.08.2018 року, який не встановлює для позивача будь-яких обов`язків, крім рекомендації сплатити нараховані збитки, що є різновидом претензії, та не передбачено діючим законодавством як спосіб захисту прав.

Суд не взяв до уваги пояснення позивача, його представника та свідка ОСОБА_6 у частині того, що 26.08.2018 року позивача було відключено від електропостачання, бо це відключення проведено згідно акту № 220220 від 26.08.2018 року, який не оскаржує позивач та його представник.

З врахуванням викладеного, суд відмовив в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 про визнання дій незаконними та зобов`язання вчинити певні дії.

Задовольняючи позовні вимоги ОСОБА_1 щодо визнання недійсним договору про погашення заборгованості від 03 вересня 2018 року, укладеного між сторонами, суд зазначив:

Протокол засідання комісії Краматорського РЕМ ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» № 171 від 29 серпня 2018 року та договір про погашення заборгованості від 03 вересня 2018 року, що укладений між позивачем та відповідачем, складені у відповідності з вимогами Правил користування електричної енергії для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 р. № 1357, яка втратила чинність на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 20.06.2018 р. № 502 «Про визнання такими, що втратили чинність деякі постанови Кабінету Міністрів України», яка набрала чинність 26.06.2018 року. На момент виявлення порушення правил споживання електричної енергії позивачем діяли Правила роздрібного ринку електричної енергії, затверджені постановою Кабінету Міністрів України № 312 від 14.03.2018 року

Суд виходив з того, що відповідно ч.1 ст. 215 ЦК України, підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.

Згідно ч.1 ст. 203 ЦК України, зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.

Відповідно до п.3.5.Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕЕУ від 04.05.2006 р. № 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04 липня 2006 р. за № 782/12656 (яка діяла на момент виникнення спору), у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 3.1 цієї глави у разі виявлення випадків фіксації індикаторами впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, та порушень, зазначених у підпунктах 5, 6 пункту 3.1 Методики, добовий обсяг споживання електричної енергії W (кВт.год) через проводи, якими здійснене самовільне доб.с.п. підключення або підключення поза приладом обліку, визначається за формулою (2.7) Методики. Час використання самовільного підключення протягом доби приймається рівним 8 годинам.

Відповідно до п. 2.7. Методики, у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпункті 5 пункту 2.1 цієї Методики, та за наявності Договору, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії (W, кВт.год) визначається за формулою доб.с.п.н. W = P t К, (2.10) доб.с.п.н. с.п. вик.с.п. в де P (кВт) визначається за формулою (2.8) або (2.9) с.п. Методики, але виходячи з найменшої з величин: номінального струму спрацювання ввідного комутаційного апарата, установленого у споживача (у разі наявності такого та за умови збереження пломб, якими він опломбований), А; номінального первинного струму трансформатора (трансформаторів) струму (якщо він (вони) задіяний (задіяні) у схемі обліку), А; максимального струму лічильника, при якому нормується його похибка (якщо трансформатор (трансформатори) струму в схемі обліку не задіяний (не задіяні)), А; t день) та К визначаються відповідно до пунктів 2.5 вик.с.п. в та 2.6 Методики. Для розрахунку загального обсягу самовільно спожитої електричної енергії за Д береться сумарна кількість днів у періоді від дня набуття споживачем права власності на електроустановку чи права користування електроустановкою або із дня здійснення останньої технічної перевірки електричної мережі, до якої було здійснене самовільне підключення, але не більше сумарної кількості днів за дванадцять календарних місяців, що передували дню виявлення порушення до дня усунення самовільного підключення.

При ухваленні рішення суд дійшов висновку, що складений відповідачем договір та протокол відносно позивача, не відповідають актам цивільного законодавства, які діяли на момент складання протоколу, в якому збитки розраховані за період з 28 серпня 2015 року по 26 серпня 2018 року, тобто за три роки, квитанція виписана із розрахунку за 238 днів, та ці періоди не відповідають п.п. 2.7, 3.5 Методики. Протиріччя відповідачем не усунуті в судовому засіданні. Також суд не взяв до уваги пояснення свідка ОСОБА_2 , так як нею, як спеціалістом, використовувались частково недіючі акти цивільного законодавства на момент розрахунку збитків.

Аналізуючи норми права чинного законодавства, які регулюють зазначені право - відносини, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо , а також достатність і взаємозв`язок доказів у їх сукупності суд встановив, що вимоги позивача підлягають задоволенню частково. При цьому посилався на наступне..

Відповідно до ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини,які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Таким чином, вимоги позивача в частині визнання дій відповідача по нарахуванню суми недонарахованої електроенергії в сумі 47 251,17 грн. незаконними, зобов`язання відповідача переплату в сумі 1 815,47 грн. зарахувати на майбутній поточний період за електроенергію, що наступає за днем, коли рішення суду вступає в законну силу, не підлягають задоволенню як такі, що не відповідають вимогам ст.16 ЦК України.

Вимоги позивача в частині визнання недійсним договору про погашення заборгованості від 03.09.2018 року, укладеному між Акціонерним товариством «ДТЕК Донецькі Електромережі» та ОСОБА_1 , підлягають задоволенню, так як договір на момент підписання не відповідав діючим актам цивільного законодавства.

Визнання та добровільна сплата збитків позивачем в розмірі 9 505 грн. по акту № 220220 від 26.08.2018 р., судом визнано, як повне погашення позивачем збитків, заподіяних відповідачу при порушенні споживання електричної енергії, виявлених за місцем його проживання 26 серпня 2018 року.

Однак, з такими висновками суду першої інстанції апеляційний суд не погоджується, виходячи з наступного.

Відносини з приводу постачання фізичним особам електричної енергії регулюються ст. 714 ЦК України, Законом України «Про електроенергетику» (втратив чинність з 01.07.2019 р.), Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою НКРЕКП № 312 від 14 березня 2018 року та Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, ф відповідальність згідно із законодавством за порушення умов договору.

Визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії внаслідок порушенняПравил користування електричною енергією побутовими споживачами регламентується розділом 3 Методики.

Відповідно до підпункту 6, пункту 3.1 Методики застосовується у разі самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника.

Пунктом 3.5 Методики передбачено, що у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпункті 5, 6 пункту 3.1 Методики, добовий обсяг споживання електричної енергії через проводи, якими здійснене самовільне підключення або підключення поза приладом обліку, визначається за формулою 2.7 Методики.

Пунктом 3.3 Методики встановлено, що розрахунок обсягу та вартості недонарахованої електричної енергії здійснюється за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії, за тарифами для населення, що діяли у період порушення, та за кількістю днів.

Відповідно до абзацу 2 підпункту «а» п.3.3 Методики, якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об`єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки.

Як встановлено судом і це не оспорює споживач ОСОБА_1 , 26 серпня 2018 року у його будинку було виявлено «Самовільне підключення електроустановок (струмоприймачів або електропроводки) електричної мережі, яка не є власністю енергопостачальника, з порушенням схеми обліку. Виявити представники постачальника електроенергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості. Підключення "фазного" проводу повз приладу обліку на внутрішньобудинкову мережу. При відключенні "фазного" автомату, диск електролічильника обертається, всі електроприлади працюють. Точка підключення в розрив ввідного до обліку дроту на горищі житлового будинку. Електрична енергія споживається, електролічильником не обліковується. Порушення продемонстровано», про що був складений акт про порушення, який ОСОБА_1 підписав без зауважень. До акту про порушення додана схема електропостачання та фотознімки виявленого порушення (а.с. 28 30, 35 37).

Згідно протоколу засідання комісії Краматорського РЕМ ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» від 29 серпня 2018 року, розрахунок суми недонарахованої електроенергії проведено згідно п.3.5, п.3.3 Методики за період з 28 серпня 2915 року по 26 серпня 2018 року та нараховано до сплати 47 251 грн. 17 коп.

Кваліфікацію порушення позивач не оспорював, але вважав, що перерахунок за спожиту електричну енергію відповідач мав здійснити за 12 місяців до дати виявлення порушення, посилаючись на підпункт «б» п. 3.1 Методики, яка застосовується у разі самовільного підключення споживачем електроустановок, струмоприймачів або проводів до електричних мереж енергопостачальника, та п.2.7 цієї Методики.

Приймаючи рішення по справі, суд не врахував, що абз. 2 підпункту «а» пункту 3.3 Методики на відміну від абз. 1 цього підпункту не містить посилань на конкретні підпункти пункту 3.1 і застосовується у випадку, якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку або вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості. Споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об`єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки.

Тобто, порушення, до яких застосовуються норми абз. 2 підпункту «а» пункту 3.3 Методики, передбачають скоєння дій, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, і їх виявити представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, у тому числі самовільне підключення до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника.

У відповідності з вимогами абз. 2 підпункту 3.3 Методики, у разі виявлення самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об`єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки.

Підпункт «б» п. 3.3 Методики передбачає розрахунок вартості необлікованої електричної енергії у разі самовільного підключення споживачем електроустановок, струмоприймачів або проводів до електричних мереж енергопостачальника - із дня набуття споживачем права власності на електроустановку чи права користування електроустановкою або із дня здійснення останньої технічної перевірки електричної мережі, до якої було здійснене самовільне підключення, але не більше сумарної кількості днів за дванадцять календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, та до дня усунення порушення, тобто застосовується в іншому випадку порушення, ніж те, яке скоїв позивач.

Що ж стосується посилання суду на п. 2.7 Методики, то він передбачає розрахунок добового обсягу споживання електричної енергії, а не період розрахунку загального обсягу самовільно спожитої електричної енергії.

Як вбачається з долучених до матеріалів справи особового рахунку споживача ОСОБА_1 , копії договору купівлі продажу житлового будинку, технічна перевірка за період 28 серпня 2015 року по 26 серпня 2018 року за адресою: АДРЕСА_1 не провадилась, житловий будинок належить позивачу на праві власності з 22 лютого 1990 року (а.с.177 180).

Тому, є помилковим висновок суду про те, що для розрахунку загального обсягу спожитої енергії береться сумарна кількість днів за 12 календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, та до дня усунення порушення.

Також не можна погодитись і з висновком суду першої інстанції про недійсність договору про погашення заборгованості.

Так, за приписами ч.1 ст.203 ЦК України, зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.

Згідно ч.1 ст.628 ЦК України, зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Як вбачається з договору про погашення заборгованості від 03 вересня 2018 року, укладеного між позивачем ОСОБА_1 та АТ ««ДТЕК Донецькі електромережі», сторони погодили предмет угоди і умови надання розстрочки оплати боргу.

Помилкове посилання у вводній частині договору на п.28 Правил користування електричної енергією для населення (які втратили дію на момент підписання договору), не є визначальним і не відноситься до умов (пунктів) договору. Тому, на думку апеляційного суду, відсутні достатні підстави для визнання всього договору недійсним, враховуючи вимоги ч. 1 ст. 203 ЦК України щодо підстав визнання правочину недійсним та положення ч.1 ст.628 ЦК України стосовно змісту та умов договору.

Розрахунок заборгованості відповідачем здійснено на підставі протоколу засідання комісії по розгляду акту про порушення, які є дійсними.

Отже, висновок суду про неправильне нарахування заборгованості за договором про погашення заборгованості від 03 вересня 2018 року є помилковим.

За таких обставин відсутні підстави для задоволення позовних вимог про визнання договору про погашення заборгованості недійсним, а тому рішення суду в цій частині підлягає скасуванню.

З урахуванням наведеного, суд апеляційної інстанції приймає доводи апеляційної скарги про те, що висновки суду про наявність заборгованості та її розмір підтверджені належними, достатніми і допустимими доказами, а нарахування заборгованості здійснено відповідно до законодавства.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 376 ЦПК України, підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині є порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Установивши, що суд першої інстанції, ухваливши рішення про задоволення позовних вимог про задоволення позовних вимог ОСОБА_1 до АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» про визнання недійсним договору про погашення заборгованості, неправильно застосував норми матеріального права і порушив норми процесуального права, суд апеляційної інстанції скасовує рішення в частині задоволених вимог і розподілу судових витрат з ухваленням нового рішення про відмову в задоволенні вимог в зазначеній частині.

Що ж стосується наведеного у відзиві представника ОСОБА_1 обґрунтування заперечень щодо закриття апеляційного провадження, то воно є помилковим, оскільки апеляційна скарга підписана представником АТ«ДТЕК Донецькі електромережі», який діяв за довіреністю, строк подачи апеляційної скарги якому поновлено ухвалою Донецького апеляційного суду.

Згідно з частиною тринадцятою статті 141 ЦПК України, якщо суд апеляційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

З огляду на те, що суд апеляційної інстанції ухвалює нове рішення в зазначеній частині, судові витрати за подачу апеляційної скарги в сумі 1 057 грн. 20 коп. слід стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі». Оскільки в позові ОСОБА_1 відмовлено, то сплачений ним судовий збір в розмірі 704 грн.80 коп. за подачу позову йому не компенсується.

Керуючись ст. ст. 367, 374, 376, 382 ЦПК України, апеляційний суд -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» задовольнити.

Рішення Краматорського міського суду Донецької області від 17 жовтня 2019 року в частині визнання договору недійсним та стягнення судового збору скасувати.

В задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» про визнання недійсним договору про погашення заборгованості від 03 вересня 2018 року, укладеного між Акціонерним товариством «ДТЕК Донецькі електромережі» та ОСОБА_1 , відмовити.

Стягнути з ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) на користь Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» (ідентифікаційний код 00131268, місцезнаходження: Донецька область, місто Краматорськ, вулиця Комерційна, буд. 8) судовий збір за подачу апеляційної скарги в сумі 1 057 грн. 20 коп.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття і оскарженню в касаційному порядку не підлягає, крім випадків, передбачених підпунктами «а» - «г» пункту 2 частини 3 статті 389 ЦПК України.

Повне судове рішення складено 05 березня 2020 року.

Головуючий суддя: М.С. Будулуца

Судді: І.В.Кішкіна

Ю.М.Мальований