Справа № 630/619/19
Провадження № 2/630/53/20
24 березня 2020 року м. Люботин
Люботинський міський суд Харківської області у складі:
головуючого судді Малихіна О.О.,
за участю секретаря Тимошенко К.О.,
Ухвалою суду від 03 січня 2020 року було відкрито провадження в справі в частині вимоги АТ КБ «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості по кредиту та призначено її розгляд в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.
У відкритті провадження у справі за позовом АТ КБ «ПРИВАТБАНК» в частині вимоги до ОСОБА_4 про стягнення заборгованості по кредиту ухвалою від 03 січня 2020 року відмовлено в зв`язку зі смертю відповідача.
Відповідно до ч. 8 ст. 279 ЦПК України при розгляді справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а також заслуховує усні пояснення сторін та показання свідків.
З метою об`єктивного і повного з`ясування обставин справи ухвалою від 24 лютого 2020 року витребувано від позивача докази на підтвердження обізнаності ним у певний час і спосіб про смерть ОСОБА_3 , а також витребувано від Харківської районної Державної нотаріальна контора Харківської області належним чином засвідчені копії матеріалів спадкової справи № 189/2017, відкритої ІНФОРМАЦІЯ_2 після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Представник АТ КБ «ПРИВАТБАНК» в судове засідання не з`явився, відомості про причини неявки не повідомив. Оскільки первісно позовна заява надійшла разом з заявою уповноваженого представника АТ КБ «ПРИВАТБАНК» Савіхіної А.М. про проведення розгляду справи за її відсутності та відсутності відповідача у заочному порядку, суд вважає за можливе провести розгляд справи за наявними у ній матеріалами.
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Про причини неявки в судове засідання та їх поважність відповідач не повідомив, тому суд виходить з того, що його неявка відбулась за неповажних причин. Заяву про відкладення розгляду справи відповідач до суду не подавав. Суд, зі згоди позивача, розглядає справу за відсутністю відповідача в заочному судовому засіданні.
В судовому засіданні, дослідивши наявні в справі матеріали, суд встановив наступне.
Між ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК», правонаступником якого є АТ КБ «ПРИВАТБАНК», і ОСОБА_3 24 лютого 2011 року був укладений Договір про надання банківських послуг, який складається з таких документів: Анкети-заяви, Умов і правил надання банківських послуг, Тарифів Банку. З усіма документами, які складають Договір про надання банківських послуг, ОСОБА_3 ознайомився до його укладення, тобто до підписання Анкети-заяви від 24 лютого 2011 року, про що прямо вказано в тексті цього документу, та відповідно підтверджується його власноручним підписом в Анкеті-заяві.
За укладеним договором ОСОБА_3 були надані кредитні кошти у виді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою відсотків за користування кредитом на суму залишку заборгованості за кредитом.
Однак позивальник ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть НОМЕР_1 , виданого 07 грудня 2016 року Люботинським міським відділом державної РАЦС Головного територіального управління юстиції у Харківській області.
Копію свідоцтва про смерть ОСОБА_3 було надано Банку його спадкоємцем ІНФОРМАЦІЯ_3 і саме від цієї дати позивач був обізнаний про смерть позичальника. Ці обставини позивач АТ КБ «ПРИВАТБАНК» підтвердив суду у відповіді від 20 березня 2020 року, наданій на виконання ухвали від 24 лютого 2020 року про витребування доказів.
Згідно зі ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав і обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права і обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті, за виключенням тих прав і обов`язків, що зазначені у ст. 1219 ЦК України (ст. 1218, 1231 ЦК України).
Так, розрахунок заборгованості з чисельних колонок, які відображають формування складових показників щомісячних платежів та їх сплату, або накопичення вразі несвоєчасного чи неналежного виконання позичальником грошового зобов`язання. В кінцевій колонці з назвою «Заборгованість за наданим кредитом» відображається сума заборгованості по кредиту, яка час від час змінюється з позитивною чи негативною динамікою. Так, станом на 01 грудня 2016 року, тобто незадовго до смерті ОСОБА_3 , з боку позичальника існувала заборгованість по кредиту в загальному розмірі 6185,83 грн. Але вже 13 грудня 2016 року, тобто через тиждень після смерті ОСОБА_3 , у розрахунку зафіксована заборгованість в розмірі 0,00 грн. внаслідок повного погашення заборгованості по кредиту в сумі 6185,83 грн., здійсненого 13 грудня 2016 року, що відображено у передостанній колонці розрахунку під назвою «Сума погашення за наданим кредитом».
Таким чином, з представленого позивачем розрахунку випливає, що ним було прийнято виконання грошового зобов`язання позичальника ОСОБА_3 від іншої особи, в тому числі й спадкоємців. Це виключає обставини існування боргу померлого позичальника ОСОБА_3 перед АТ КБ «ПРИВАТБАНК», а від так і виникнення у спадкоємців обов`язку задоволення такого боргу.
Відповідно до ч. 2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи, або день, з якого вона оголошується померлою.
Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (ч. 1 ст. 1268 ЦК України).
Чинне законодавство розмежовує поняття прийняття спадщини (глава 87 ЦК України «Здійснення права на спадкування») та оформлення спадщини (глава 89 ЦК України «Оформлення права на спадщину»).
Відповідно до ч. 1 ст. 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Разом з тим, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (ч. 5 ст. 1268 ЦК України).
Однак відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину (ч. 3 ст. 1296 ЦК України).
Таким чином, спадкові права є майновим об`єктом цивільного права, оскільки вони надають спадкоємцям можливість успадкувати майно (прийняти спадщину), але право розпорядження нею виникає після оформлення успадкованого права власності у встановленому законом порядку.
Оскільки зі смертю боржника зобов`язання по поверненню кредиту включаються до складу спадщини, то умови кредитного договору щодо строків повернення кредиту чи сплати його частинами не застосовуються, а підлягають застосуванню норми ст. 1282 ЦК України щодо обов`язку спадкоємців задовольнити вимоги кредитора у порядку, передбаченому частиною другою цієї норми.
Так, згідно зі ст. 1282 ЦК України (в редакції, яка була чинною станом на день смерті позичальника) спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен із спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині. Вимоги кредитора вони зобов`язані задовольнити шляхом одноразового платежу, якщо домовленістю між спадкоємцями і кредитором не встановлено інше. У разі відмови від одноразового платежу суд за позовом кредитора накладає стягнення на майно, яке було передано спадкоємцям у натурі.
Разом з тим положення зазначеної норми застосовуються у випадку дотримання кредитором норм ст. 1281 ЦК України щодо строків пред`явлення ним вимог до спадкоємців. Недотримання цих строків, які є присічними (преклюзивними), позбавляє кредитора права вимоги до спадкоємців.
Відповідно до ч. 2 ст. 1281 ЦК України (в редакції, яка була чинною станом на день смерті позичальника) кредиторові спадкодавця належить протягом шести місяців від дня, коли він дізнався або міг дізнатися про відкриття спадщини, пред`явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину, незалежно від настання строку вимоги.
Як вбачається з матеріалів спадкової справи № 189/2017, відкритої 29 червня 2017 року в Другій державній нотаріальній конторі Харківського району Харківської області, після ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , з заявами про прийняття або відмову від прийняття спадщини до нотаріальної контори ніхто не звертався. Спадкову справу було відкрито на підставі претензії кредитора ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК» від 14 червня 2017 року, в якій Банк просив включити кредиторські вимоги в розмірі 7963,11 грн. до спадкової маси, яка відкрилась після смерті ОСОБА_3 . Разом з претензією ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК» надіслав до нотаріальної контори копію свідоцтва про смерть ОСОБА_3 НОМЕР_1 , виданого 07 грудня 2016 року Люботинським міським відділом державної РАЦС Головного територіального управління юстиції у Харківській області.
29 червня 2017 року Другою державною нотаріальною конторою Харківського району Харківської області направлено на адресу ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК» відповідь про прийняття претензії кредитора, реєстрації на підставі цієї претензії спадкової справи № 189/2017. У відповіді також повідомлено, що зміст претензії буде доведений до відома спадкоємців у разі їх звернення з метою оформлення спадщини.
На підставі викладеного вище суд дійшов висновку, що позивач АТ КБ «ПРИВАТБАНК» мав в своєму розпорядженні з 05 січня 2017 року інформацію про смерть позичальника ОСОБА_3 , тобто про відкриття спадщини, а від так міг в строк до 05 липня 2017 року звернутися до спадкоємця з вимогою про сплату заборгованості.
Суд з власної ініціативи витребував від позивача документи, які є в його розпорядженні та які можуть підтвердити спосіб отримання інформації про смерть позичальника. Але позивач вимогу суду проігнорував, інформацію та документи про особу, від якої отримав свідоцтво про смерть ОСОБА_3 , не представив.
В той же час, до позовної заяви представником позивача була додано фотокопія паспорту відповідача ОСОБА_2 , відповідність якої оригіналу документа була спільна посвідчена співробітником банку та ОСОБА_2 особисто 20 вересня 2018 року. Але позивачем не надано належних доказів на підтвердження того, що з`ясування паспортних даних про спадкоємця ОСОБА_2 відбулось у вказану дату лише вперше, аби у такий спосіб виключити припущення про встановлення його особи 05 січня 2017 року в момент пред`явлення до Банку оригіналу свідоцтва про смерть ОСОБА_3 .
В будь-якому разі позивач АТ КБ «ПРИВАТБАНК» розпорядився на власний розсуд, так як звернувся з вимогою до спадкоємця ОСОБА_2 з вимогою про сплату заборгованості, яка рахується за померлим ОСОБА_3 лише 26 серпня 2019 року, тобто поза межами передбаченого ч. 2 ст. 1281 ЦК України шестимісячного строку, який є присічним, а тому втратив право вимоги до відповідача.
При цьому суд відхиляє доводи позивача, викладені ним у позові на обґрунтування заявленої вимоги, щодо виникнення у нього права вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину, протягом шести місяців з дня, коли він дізнався про прийняття спадщини. Таке право позивач обґрунтовує посиланнями на ч. 3 ст. 1281 ЦК України, яка передбачає наступне: «Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину, він має право пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, протягом шести місяців з дня, коли він дізнався про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину.»
Але ч. 3 ст. 1281 ЦК України у зазначеній редакції набула чинності та була введена в дію лише 04 лютого 2019 року та її застосування до правовідносин, які виникли з 07 грудня 2016 року, тобто в момент смерті ОСОБА_3 , не припустимо з огляду на основні засади і положення ЦПК України.
З огляду на викладене вище, суд відмовляє в задоволенні позову в повному обсязі.
Керуючись ст.ст. 15, 16, 1261, 1268, 1269, 1281, 1282 ЦК України, ст. 10-13, 81, 141, 263, 265, 274, 279, 280, 282 ЦПК України, суд
В задоволенні позову АТ КБ «ПРИВАТБАНК», до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором відмовити в повному обсязі.
Рішення може бути оскаржено позивачем до Харківського апеляційного суду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Харківського апеляційного суду протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення. Учасники справи, яким повне рішення не було вручено у день його складання мають право подати апеляційну скаргу протягом 30 днів з дня вручення їм повного рішення суду.

На заочне рішення відповідачем протягом 30 днів з дня його проголошення до Люботинського міського суду Харківської області може бути подана письмова заява про його перегляд. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд, якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Повне судове рішення складено 24 березня 2020 року.

Суддя О. О. Малихін