Справа №:755/3628/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"20" березня 2020 р. м. Київ

Суддя Дніпровського районного суду м. Києва САВЛУК Т.В., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , треті особи: Служба у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації, ОСОБА_4 про усунення перешкод у спілкування з онуками та участі у їх вихованні,

в с т а н о в и в:

До Дніпровського районного суду міста Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , треті особи: Служба у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації, ОСОБА_4 про усунення перешкод у спілкування з онуками та участі у їх вихованні.

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. (ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України)

Статтею 175 Цивільного процесуального кодексу України визначені основні вимоги до позовної заяви, які мають бути дотримані особами, які звертаються до суду за захистом своїх прав та інтересів шляхом пред`явлення позову до суду.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 175 Цивільного процесуального кодексу України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Відповідно до п. 8 ч. 3 ст. 175 Цивільного процесуального кодексу України, позовна заява, серед іншого, повинна містити: перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Крім того, відповідно до ч. 5 ст. 177 Цивільного процесуального кодексу України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

В своїй заяві позивач просить: «зобов`язати ОСОБА_5 не перешкоджати ОСОБА_2 та ОСОБА_1 брати участь у вихованні, зустрічах та вільному спілкуванні з онуками - ОСОБА_6 та ОСОБА_7 . Визначити способи участі ОСОБА_2 та ОСОБА_1 у вихованні та спілкуванні з онуками - ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , шляхом встановлення систематичних зустрічей діда ( ОСОБА_2 ) та баби ( ОСОБА_1 ) з онуками: в дні народження ОСОБА_8 та ОСОБА_2 та у святкові дні - 3 10:00 до 20:00 годин за київським часом за місцем реєстрації ОСОБА_9 та ОСОБА_10 або в іншому місці0 погодженому з ОСОБА_11 ; у кожну суботу з 10:00 до 20:00 годин за київським часом без участі та поза місцем реєстрації ОСОБА_3 ; в період весняних, зимових та осінніх канікул ОСОБА_9 та ОСОБА_10 - цілодобове та безперервне перебування ОСОБА_8 та ОСОБА_2 у діда та у баби в гостях протягом 4 (чотирьох) днів без участі (присутності) ОСОБА_3 ; в період літніх канікул ОСОБА_9 та ОСОБА_10 - цілодобове та безперервне перебування ОСОБА_9 та ОСОБА_10 у діда та баби в гостях протягом 14 (чотирнадцять) днів підряд без участі (присутності) ОСОБА_3 .»

За змістом ч.1ст. 257 СК України баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні.

При зверненні з позовом до суду, враховуючи предмет позову, позивачами не надано документів, які мали підтвердити родинні стосунки між позивачами та онуками ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: свідоцтво про народження, інші документи для встановлення ступеню рідства між ними.

Відповідно до ст. 258 СК України, права баби і діда щодо захисту внуків. Баба і дід мають право на самозахист внуків. Баба і дід мають право звернутися за захистом прав та інтересів малолітніх, неповнолітніх та повнолітніх непрацездатних внуків до органу опіки та піклування або до суду без спеціальних на те повноважень.

Всупереч п.6 ч.3 ст. 175 ЦПК України, відсутні відомості про досудове врегулювання спору, якщо такий порядок є обов`язковим та передбачений законодавством.

Однак в матеріалах справи не містяться відомості про звернення бабусі та дідуся до органу опіки і піклування із заявою про визначення способу участі у вихованні онуків та спілкування з ними і про невиконання відповідачем вимог органу опіки і піклування, що би свідчило про наявність перешкод як підставу для подання позовної заяви до суду.

Відповідно до ч.1 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, суд приходить до висновку, про наявність підстав для залишення позовної заяви без руху та надати строк позивачу для усунення зазначених в ухвалі недоліків, оскільки позовна заява не відповідає вимогам процесуального закону.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 4, 175, 177, 185 ЦПК України, суд,-

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , треті особи: Служба у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації, ОСОБА_4 про усунення перешкод у спілкування з онуками та участі у їх вихованні,- залишити без руху.

Надати можливість позивачу виправити недоліки в строк не більше ніж десять днів з дня отримання позивачем ухвали, про що у вказаний термін надати суду документальні підтвердження.

Попереджаю, що у разі невиконання вимог суду щодо усунення вказаних недоліків, Ваша заява буде вважатись неподаною та підлягає поверненню.

С у д д я