Справа № 635/5744/17
Провадження № 2/635/90/2020
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

заочне

03 березня 2020 року селище Покотилівка

Харківський районний суд Харківської області у складі:

головуючий суддя О.М. Пілюгіна

за участю секретаря Зуєнко В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя,

представник ОСОБА_1 ОСОБА_3 , яка діє на підставі ордеру серії НОМЕР_1 від 21 березня 2018 року,

ВСТАНОВИВ:

позивач звернулася до суду з позовом, вимоги за яким неодноразово уточнила та остаточно просить визнати за нею право власності на Ѕ частини житлового будинку загальною площею 80,4 кв.м., житловою: 42,2 кв.м., опис: житловий будинок літ. «А-1» в т.ч. основна частина: літ. «А-1», житловий будинок літ. «Б-1», в т.ч. основна частина літ. «Б1»; прибудова літ. «Б2»; сарай літ. «Ж1»; навіс літ. «Н1»; вбиральня літ. «У1»; огорожа - № 1; ворота - № 2, колодязь - № 3, колонка - № 4, за адресою: АДРЕСА_1 .

В обґрунтування заявлених вимог посилалася на те, що з 21 липня 2001 року сторони перебували у зареєстрованому шлюбі, який розірвано на підставі рішення Харківського районного суду Харківської області від 08 вересня 2014 року. Від шлюбу сторони мають трьох дітей ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Під час шлюбу сторони за спільні кошти придбали житловий будинок АДРЕСА_1 . Договір купівлі-продажу вищевказаного будинку був оформлений на ім`я відповідача ОСОБА_2 . На час придбання 15 вересня 2006 року, домоволодіння АДРЕСА_1 за вищевказаною адресою складалося з житлового будинку літ. «А-1» загальною площею 25,2 кв.м., житловою 14,5 кв.м; незакінченого будівництвом житлового будинку літ. «Б-1» готовністю 79% та надвірних будівель: сарай літ. «Б», «Г», «Д»; вбиральня літ. «У»; колодязь літ. «К», огорожа літ. 1,2. За час перебування у шлюбі сторони добудували житловий будинок літ. «Б-1», готовність його складає 100% та з 2011 року сім`я ОСОБА_7 користувалася вказаним житловим будинком та постійно проживала в ньому. Станом на час розгляду справи житловий будинок літ. «Б-1» прийнятий до експлуатації, право власності на нього зареєстровано 03 лютого 2020 року.

Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 21 вересня 2018 року відкрито провадження по справі.

14 листопада 2018 року відповідач подав суду відзив на позовну заяву, в якому проти задоволення вимог позивача заперечував, просив відмовити в задоволенні позову в цілому та застосувати позову давність, посилаючись на те, що спірне майно щодо якого позивач заявляє свої вимоги не є спільним майном подружжя, оскільки 66/100 часток житлового будинку АДРЕСА_2 , ОСОБА_8 придбав за кошти, які він отримав від АКБ «Укрсоцбанк» під заставу батьківського будинку. Отже, батьки відповідача надавали останньому майнову запору та гроші для сплати кредитного зобов`язання в особисту власність. При цьому, вказану частину спірного будинку відповідач купував для потреб своєї підприємницької діяльності у виді ремонту та виготовлення меблів; будинок АДРЕСА_2 за вищевказаною адресою за своїм технічним та побутовим станом не був придатний для проживання. Житловий будинок АДРЕСА_2 , став власністю ОСОБА_8 в цілому на підставі рішення суду від 07 квітня 2006 року (справа № 2-1769/2006) внаслідок природного зносу до фактичного знищення 34/100 частини вказаного будинку, за якими ніхто не доглядав. В обґрунтування підстав для застосування позовної давності, відповідач посилався на те, що фактичні шлюбні відносини між сторонами припинені у червні 2015 року, а позивач звернулася до суду 31 липня 2018 року. Отже з часу фактичного припинення шлюбних відносин пройшло більше трьох років, що перевищує строк загальної позовної давності.

Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 03 листопада 2017 року відкрито провадження по справі.

Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 28 листопада 2017 року за клопотанням позивача витребувано докази з Комунального підприємства «Бюро технічної інвентаризації» Харківського району Харківської області та Управління Держземагенства в Харківській області.

Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 17 квітня 2018 року за клопотанням представника позивача - ОСОБА_3 по цивільній справі № 635/5744/17 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на частину майна, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя, призначено судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручено експертам Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз імені заслуженого професора М.С. Бокаріуса, провадження по справі зупинено до проведення експертизи.

23 січня 2019 року на виконання ухвали суду від 17 квітня 2018 року Харківським науково-дослідним інститутом судових експертиз імені заслуженого професора М.С. Бокаріуса надано висновок судової будівельно-технічної експертизи № 10547 від 19 грудня 2018 року.

За наслідками повторного автоматичного розподілу судової справи автоматизованої системи документообігу, який було здійснено відповідно до розпорядження керівника апарату Харківського районного суду Харківської області № 01-02/4 від 23 січня 2019 року у зв`язку зі звільненням судді Харківського районного суду Харківської області ОСОБА_9 , позовна заява про визнання права власності на частину майна, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя передана в провадження судді О.М. Пілюгіної.

Представник позивача Лаєвська М.Л. в судове засідання не з`явилася, подала суду заяву, в якій уточнені позовні вимоги підтримала в повному обсязі, просила їх задовольнити, також просила розглянути справу за її відсутності, проти ухвалення заочного рішення не заперечувала.

Відповідач у судове засідання повторно не з`явився, про день та час слухання справи повідомлявся своєчасно і належним чином шляхом направлення судової повістки, причини неявки суду не повідомив.

Враховуючи повторну неявку в судове засідання відповідача, належним чином повідомленого про дату, час та місце судового засідання, який не повідомив про причини неявки, суд за письмовою згодою представника позивача, вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін та ухвалити заочне рішення.

Суд, дослідивши докази по справі встановив наступні обставини та відповідні до них правовідносини.

Судом встановлено, що сторони перебували у шлюбі, який розірвано на підставі рішення Харківського районного суду Харківської області від 08 вересня 2014 року. Рішення суду від 08 вересня 2014 року набрало законної сили 18 вересня 2014 року.

Від шлюбу сторони мають трьох дітей ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , про що свідчать копії свідоцтва про їх народження.

15 вересня 2006 року за договором купівлі-продажу, що посвідчений приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу Цидибрагою С.О., реєстр. № 4292 ОСОБА_2 придбав житловий будинок літ. «А-1» загальною площею 25,2 кв.м., житловою 14,5 кв.м.; незакінчений будівництвом житловий будинок літ. «Б-1» готовністю 79%; з надвірними будівлями: сарай літ. «Б»; сарай літ. «Г»; сарай літ. «Д»; вбиральні літ. «У»; огорожі № 1,2; колодязя літ. «К» за адресою: АДРЕСА_1 , про що свідчать витяг з Державного реєстру правочинів № 2894715, сформований 15 вересня 2006 року приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу Цидибрагою С.О. та витяг про реєстрацію права власності на нерухоме майно № 12217022, сформований 19 жовтня 2006 року Комунальним підприємством «Харківське районне бюро технічної інвентаризації».

Технічний паспорт на житловий будинок АДРЕСА_1 , виготовлений Комунальним підприємством «Харківське районне бюро технічної інвентаризації» станом на 06 вересня 2011 року на ім`я ОСОБА_2 .

Згідно висновку судової будівельно-технічної експертизи № 10547, наданого 19 грудня 2018 року експертом Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз імені заслуженого професора М.С. Бокаріуса, готовність житлового будинку літ. «Б-1» з прибудовою за адресою: АДРЕСА_1 станом на 2011 рік складає 100 %.

За вказаних обставин судом встановлено, що під час шлюбу подружжям ОСОБА_7 закінчено будівництво житлового будинку літ. «Б1» з прибудовою за адресою: АДРЕСА_1 , але право власності на добудований житловий будинок не оформлено.

Згідно зі ст. 331 ЦК України право власності на нову річ, яка виготовлена (створена) особою, набувається нею, якщо інше не встановлено договором або законом. Особа, яка виготовила (створила) річ зі своїх матеріалів на підставі договору, є власником цієї речі. Право власності на новостворене нерухоме майно (житлові будинки, будівлі, споруди тощо) виникає з моменту завершення будівництва (створення майна). Якщо договором або законом передбачено прийняття нерухомого майна до експлуатації, право власності виникає з моменту його прийняття до експлуатації. Якщо право власності на нерухоме майно відповідно до закону підлягає державній реєстрації, право власності виникає з моменту державної реєстрації.

У разі ненабуття права власності на новостворене майно через відсутність його державної реєстрації відповідно до вимог закону, а також у разі незавершення будівництвом жилого будинку, об`єктом спільної сумісної власності подружжя є матеріали, обладнання тощо, які були використані в процесі цього будівництва, що відповідає вимогам ст. 331 ЦК України.

Зазначена правова позиція висловлена в постанові Верховного Суду України від 11 червня 2012 року № 6-66цс11, яка згідно зіст. 360-7 ЦПК України є обов`язковою для судів.

У ч. 4 ст. 368 ЦК України передбачено, що майно, набуте в результаті спільної праці та за спільні грошові кошти членів сім`ї, є їхньою спільною сумісною власністю, якщо інше не встановлено договором, укладеним у письмовій формі.

Разом з тим ст. 331 ЦК України визначає підстави та порядок набуття права власності на новостворені об`єкти незавершеного будівництва.

Виходячи із положень ст.ст. 60, 69, 70 СК України, ч. 3 ст. 368 ЦК України незавершений будівництвом будинок, зведений за час шлюбу, може бути визнаний об`єктом права спільної сумісної власності подружжя із визначенням часток.

Майном, відповідно до ч. 1 ст. 190 та ст. 179 ЦК України є окремі речі, сукупність речей як предметів матеріального світу, щодо яких можуть виникати цивільні права та обов`язки.

Отже, новостворене нерухоме майно набуває юридичного статусу житлового будинку після прийняття його до експлуатації і з моменту державної реєстрації права власності на нього. Однак до цього, не будучи житловим будинком з юридичного погляду, об`єкт незавершеного будівництва є сукупністю будівельних матеріалів, тобто речей як предметів матеріального світу, щодо яких можуть виникати цивільні права та обов`язки, тому такий об`єкт є майном, яке за передбачених законом умов може належати на праві спільної сумісної власності подружжю і з дотриманням будівельних норм і правил підлягати поділу між ними.

Правовий аналіз статей 60, 63, 69 СК України та статей 328, 331, 368, 372 ЦК України дозволяє дійти висновку про те, що об`єкт незавершеного будівництва, зведений за час шлюбу, може бути визнаний об`єктом права спільної сумісної власності подружжя із визначенням часток.

Таким чином, судом встановлено, що спірне домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , до складу якого входить житловий будинок літ. «Б1» є об`єктом спільної сумісної власності подружжя.

Даних, що вказаний об`єкт є особистою приватною власністю дружини чи чоловіка суду не надано.

03 лютого 2020 року на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого 15 вересня 2006 року приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу Цидибрагою С.О., реєстр № 4292; декларації про готовність об`єкта до експлуатації серії та номер ХК99 від 29 січня 2020 року, до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно внесено запис про реєстрацію за ОСОБА_2 права власності на домоволодіння загальною площею 80,4 кв.м., житловою: 42,2 кв.м., за адресою: АДРЕСА_1 , до складу якого входять житловий будинок літ. «А-1» в тому числі основна частина літ. «А1», житловий будинок літ. «Б-1», в тому числі основна частина літ. «Б1»; прибудова літ. «Б2»; сарай літ «Ж1»; навіс літ. «Н1»; вбиральня літ. «У1»; огорожа № 1; ворота № 2, колодязь № 3, колонка № 4, про що свідчить витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 199557019, сіормований 10 лютого 2020 року виконавчим комітетом Мереф`янської міської ради Харківського району Харківської області.

Також суду надано: інформація № 6090/2, надана 05 вересня 2017 року виконавчим комітетом Мереф`янської міської ради, де вказано, що ОСОБА_1 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 та має наступний склад сім`ї: донька ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; донька ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та син ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ; інформаційна довідка з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 89357624, сформована 12 червня 2017 року; витяг з Державного земельного кадастру про земельну ділянку ; НВ-017, сформований 12 червня 2017 року; кадастровий план земельної ділянки; рішення Мереф`янської міської ради Харківського району Харківської області LХХI сесії VІ скликання від 09 жовтня 2015 року; інформація Комунального підприємства «Харківське районне бюро технічної інвентаризації» вих. №Л-1924 від 29 серпня 2017 року; інформація Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області № 1020-4174 від 19 липня 2017 року; інформація Мереф`янської міської ради Харківського району Харківської області № 2184 від 05 липня 2017 року; розрахунок заборгованості ОСОБА_2 від 01 березня 2019 року по сплаті аліментів відповідно до виконавчого листа № 635/7997/14-ц, виданого Харківським районним судом Харківської області про стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліментів у розмірі 1/2 частини на утримання дітей, починаючи з 03 вересня 2014 року і до повноліття; копія довідки про доходи ОСОБА_1 за період з грудня 2017 року до травня 2018 року та з 01 липня 2018 року до 31 грудня 2018 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

За ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч. 4 ст. 82 ЦПК України, обставини, встановлені рішенням суду у цивільній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Відповідно до ст. 60 Сімейного Кодексу України майно, набуте подружжям за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності незалежно від того, що один з них не мав з поважної причини (навчання, ведення домашнього господарства, догляд за дітьми, хвороба тощо) самостійного заробітку (доходу). При цьому відповідно до ст. 66 цього Кодексу дружина та чоловік мають рівні права на володіння, користування і розпорядження майном, що належить їм на праві спільної сумісної власності, якщо інше не встановлено домовленістю між ними.

Статтею 69 Сімейного Кодексу України передбачено, що дружина і чоловік мають право на поділ майна, що належить їм на праві спільної сумісної власності, незалежно від розірвання шлюбу.

Відповідно до ст. 70 Сімейного Кодексу України, у разі поділу майна, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя, частки майна дружини та чоловіка є рівними, якщо інше не визначено домовленістю між ними або шлюбним договором, але при вирішенні спору про поділ майна суд може відступити від засади рівності часток подружжя за обставин, що мають істотне значення.

Відповідно до ч. 2 ст. 72 СК України, до вимоги про поділ майна, заявленої після розірвання шлюбу, застосовується позовна давність у три роки. Позовна давність обчислюється від дня, коли один із співвласників дізнався або міг дізнатися про порушення свого права власності.

Враховуючи, що сторони є співвласниками спірного майна, суд визнає за позивачем в порядку розподілу спільного майна подружжя право власності на Ѕ частини житлового будинку загальною площею 80,4 кв.м., житловою: 42,2 кв.м., опис: житловий будинок літ. «А-1» в т.ч. основна частина: літ. «А-1», житловий будинок літ. «Б-1», в т.ч. основна частина літ. «Б1»; прибудова літ. «Б2»; сарай літ. «Ж1»; навіс літ. «Н1»; вбиральня літ. «У1»; огорожа - № 1; ворота - № 2, колодязь - № 3, колонка - № 4, за адресою: АДРЕСА_1 та задовольняє вимоги позивача в повному обсязі.

Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до вимог ч. 1 ст. 141 ЦПК України, а саме стягує з відповідача на користь позивача сплачений за пред`явлення позову судовий збір у сумі 1000,00 гривень, а також витрати на проведення судової будівельно-технічної експертизи в розмірі 6006,00 гривень.

Керуючись ст. ст. 4, 5, 13, 19, 81, 141, 263-265, 280-283 ЦПК України, ст. ст. 60, 69, 70 Сімейного Кодексу України, суд,

УХВАЛИВ:

позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити повністю.

Розділити майно подружжя ОСОБА_2 та ОСОБА_1 .

Визнати за ОСОБА_1 право власності на Ѕ частини житлового будинку загальною площею 80,4 кв.м., житловою: 42,2 кв.м., опис: житловий будинок літ. «А-1» в т.ч. основна частина: літ. «А-1», житловий будинок літ. «Б-1», в т.ч. основна частина літ. «Б1»; прибудова літ. «Б2»; сарай літ. «Ж1»; навіс літ. «Н1»; вбиральня літ. «У1»; огорожа - № 1; ворота - № 2, колодязь - № 3, колонка - № 4, за адресою: АДРЕСА_1 .

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 суму витрат на проведення судової будівельно-технічної експертизи в розмірі 6006 (шість тисяч шість) гривень 00 копійок.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 суму судового збору в розмірі 1000 (одна тисяча) гривень 00 копійок.

Відповідачем протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення може бути подана письмова заява про перегляд заочного рішення відповідно до вимог ст.ст. 284-285 ЦПК України.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Заочне рішення може бути оскаржене позивачем в загальному порядку шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Харківський районний суд Харківської області.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом зазначених строків, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_2 , паспорт громадянина України серії НОМЕР_3 , виданий 02 лютого 2002 року Харківським РВ у місті Харкові ГУ УМВС України в Харківській області, місце проживання: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП: НОМЕР_4 , останнє відоме зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 .

Повне судове рішення складено 13 березня 2020 року.

Суддя О.М. Пілюгіна