РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 березня 2020 року Київський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді Бородіної Н.М.,

за участю секретаря Кострової О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку на прийняття спадщини, -

встановив:

Позивач, ОСОБА_1 , звернулась у суд із позовом до відповідачів, Харківської міської ради, ОСОБА_2 , про визначення додаткового строку на прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті батька- ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування своїх вимог зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер її батько - ОСОБА_3 . Вона звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщину, після спливу 6 місячного терміну, внаслідок чого нотаріус відмовив у видачі свідоцтва про право на спадщину. Підставами пропуску строку зазначає, що після смерті батька її сестра - ОСОБА_2 заволоділа належними спадкодавцю документами, а також наявності у неї хвороби.

Відповідач - Харківська міська рада, у поданому відзиві зазначила, про відсутність доказів поважності причин пропуску позивачем строку для прийняття спадщини, після смерті ОСОБА_3 , внаслдіок чого позовні вимоги задоволенню не підлягають

ОСОБА_4 , у судовому засіданні проти задоволення позову заперечувала, при цьому зазначивши, що позивач знала про смерть їх батька з першого дня, чому не подала вчасно заяву їй не відомо. Крім того, зазначила, що про хвороби сестри нічого не знає, знає лише що вона зловживає алкогольними напоями.

Суд заслухавши пояснення представника позивача, відповідача, дослідивши матеріали справи, вважає за необхідне в задоволені позовних вимог відмовити, з наступних підстав.

Згідно зі свідоцтва про народження та про одруження позивачка народилась ІНФОРМАЦІЯ_3 , її батьками є ОСОБА_3 та ОСОБА_5 . В подальшому позивач уклала шлюб та змінила прізвища з ОСОБА_1 на ОСОБА_1 .

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 - помер.

15.07.2019р. позивач звернулась до нотаріальної контори про прийняття спадщини, після смерті батька.

Постановою державного нотаріуса п`ятої Харківської державної нотаріальної контори від 06.08.2019р. позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_3 .

В постанові нотаріус зазначив, що спадкова справа після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , заведена за заявою дочки спадкодавця ОСОБА_2 , яка звернулась із заявою до нотаріальної контори 01.07.2019р.

Дружина спадкодавця - ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Осіб які звернулися із заявою про прийняття спадщини у 6 місячний термін - відсутні, однак ОСОБА_2 , прийняла спадщину, оскільки на час смерті спадкодавця була зареєстрована та проживала за однією зі спадкодавцем адресою: АДРЕСА_1

ОСОБА_1 на момент смерті спадкодавця була зареєстрована за іншою адресою, протягом 6 місячного терміну, із заявою про прийняття спадщини не зверталась, внаслідок чого нотаріус відмови у видачі свідоцтва.

Зазначені обставини, сторонами не оспорюються.

Відповідно до положень ст.1216 ЦК спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

У ч.1 ст.1269, ч.1 ст.1270 ЦК установлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до роз`яснень, викладених у п.24 постанови «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 №7, вирішуючи питання щодо визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити із того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові ВС № 61-49121св від 29.10.2019р.

Звертаючись до суду з позовом, позивач зазначила про те, що встановлений ч.1 ст.1270 ЦК строк для звернення із заявою про прийняття спадщини вона пропустила з поважних причин, оскільки після смерті батька, її сестра ОСОБА_2 заволоділа належними спадкодавцю документами. Вона є людиною юридично необізнаною, а також в цей час хворіла.

У ч.3 ст.12 та ч.1 ст.81 ЦПК передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Наведені позивачем причини не є об`єктивними, непереборними та істотними труднощами, які відповідно до положень ч.3 ст.1272 ЦК можуть бути визнані поважними для визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Надані суду медичні документи, а саме : довідка про амбулаторне лікування 28.06.2019; проходження ультразвукової діагностики 07.02.2019; ехокардіографії 03.06.2019; консультативний висновок № 13395 від 19.06.2019; повторна ультразвукова діагностика та доплерографія від 19.06.2019, медичний прийом у клініці «Доктор Леа» 03.06.2019р., консультативний висновок «Центру здоров`я Артемчука» 22.07.2019, здачі аналізів (без зазначення дати проходження) та призначення лікування за межами стаціонару; виписка про перебування на стаціонарному лікуванні у період з 10.05.2019р. по 14.05.2019р. з гострим панкреатитом, не свідчать про неможливість позивача протягом 6 місяців звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Інші докази суду не надані.

Відповідно до статті 63 Закону України «Про нотаріат» нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме.

Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.

Згідно з пунктами 2.1, 2.2 та 3.2 чинного на час виникнення спірних правовідносин Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за № 282/20595 спадкова справа заводиться нотаріусом за місцем відкриття спадщини на підставі поданої (або такої, що надійшла поштою) першою заяви при заведенні спадкової справи нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту. Для того, щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус роз`яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття.

Разом з цим, протягом 6 місячного терміну із заявою про прийняття спадщини (відмову від спадщини), після смерті ОСОБА_3 до нотаріуса ніхто не звертався (строк закінчився 29.06.2018р.). Спадкова справа була заведена нотаріусом 01.07.2019р. за заявою ОСОБА_2 та після цього 15.07.2019р. із заявою до нотаріуса звернулась ОСОБА_1 .

Таким чином, нотаріус був позбавлений можливості вчинити дії для повідомлення позивача, як спадкоємця про відкриття спадщини, здійснити його виклик, у тому числі шляхом публічного оголошення або повідомлення про це у пресі, щоб останній не пропустив строк, оскільки в шестимісячний термін спадкова справа заведена не була.

Враховуючи, що позивача не довів наявність перешкод, які впливали на своєчасність подання заяви до нотаріальної контори щодо прийняття спадщини за законом, підстави для надання йому додаткового строку відсутні.

На підставі вищевикладеного та керуючись 2, 12, 13, 76, 89, 263, 264, 265 ЦПК України суд, -

вирішив:

В задоволені позовних вимог ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_2 ) до Харківської міської ради ( м. Харків пл.. Конституції б.7), ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ) про визначення додаткового строку на прийняття спадщини- відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення, через суд першої інстанції.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строків для подачі апеляційної скарги.

Повний текст рішення виготовлений 25.03.2020р.

Суддя Бородіна Н.М.