03.03.2020 Справа № 369/3188/18
ОБОЛОНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
______________________________________________________________________
Унікальний №369/3188/18
Провадження №4-с/756/65/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 лютого 2020 року Оболонський районний суд м. Києва, в складі:

головуючого судді Диби О.В.

за участю секретаря Табачука Д.О.,

представників боржника адвоката Шокурова Ю.Л., Борецької С.І.,

стягувача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві скаргу боржника Товариства з обмеженою відповідальністю «Гімназія «Пріоритет», суб`єкт оскарження: старший державний виконавець Оболонського районного відділу державної виконавчої служби міста Київ Головного територіального управління юстиції у місті Києві Хижняк Ірина Олегівна, стягувач: ОСОБА_1 на дії державного виконавця,

УСТАНОВИВ:

Заявник звернувся до суду зі скаргою, в якій просить визнати дії старшого державного виконавця Оболонського районного відділу державної виконавчої служби м. Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києві Хижняк І.О. незаконними та скасувати постанову від 13.11.2019, винесену у виконавчому провадженні №59929326, про арешт рахунку ТОВ «Гімназія «Пріоритет» № НОМЕР_1 , відкритого у АТ КБ «Приват Банк» та який призначений для виплати заробітної плати.

В обґрунтування зазначених вимог заявник посилається на те, що старшим державним виконавцем Оболонського районного відділу державної виконавчої служби м. Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києві Хижняк І.О. відкрито виконавчі провадження №59929326 та №59929276 про стягнення з ТОВ «Гімназія «Пріоритет» на користь ОСОБА_1 46200 грн. та 1000 грн.

27.11.2019 ТОВ «Гімназія «Пріоритет» дізналося про накладення арешту на свій рахунок, відкритий у АТ КБ «Приват Банк» та призначений для виплати заробітної плати працівникам.

Як вказує заявник, постанову старшого державного виконавця Оболонського районного відділу державної виконавчої служби м. Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києві Хижняк І.О. від 13.11.2019, винесену у виконавчому провадженні №59929326, про арешт рахунку ТОВ «Гімназія «Пріоритет» № НОМЕР_1 , відкритого у АТ КБ «Приват Банк», їм надіслано не було.

Заявник зазначає, що оскаржувана постанова є неправомірною з огляду на те, що арешт накладено на рахунок боржника, призначений для виплати заробітної плати працівникам, що призвело до неможливості виконання грошових зобов`язань по виплаті заробітної плати.

Представники скаржника в судовому засіданні скаргу підтримали та просили задовольнити.

Суб`єкт оскарження - представник Оболонського РВ ДВС м. Київ Головного територіального управління юстиції в м. Києві в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про що в матеріалах справи містяться відповідні документи, причини неявки не повідомив, надіслав до суду копію матеріалів виконавчого провадження.

Стягувач ОСОБА_1 в судовому засіданні не заперечував проти задоволення скарги.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 447 ЦПК України сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи.

Рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 18.04.2019 позов ОСОБА_1 задоволено частково, поновлено ОСОБА_1 на посаді заступника директора з адміністративно-господарської роботи ТОВ «Гімназія «Пріоритет», стягнуто з ТОВ «Гімназія «Пріоритет» на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 19.02.2018 по 18.04.2019 у розмірі 46200 грн. за вирахуванням обов`язкових платежів до державного бюджету, а також моральну шкоду в розмірі 1000 грн.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 11.05.2019 виправлено описку у рішенні Оболонського районного суду м. Києва від 18.04.2019 та у виконавчому листі виданому 18.04.2019 та зазначено вірно адресу ОСОБА_1 - АДРЕСА_1 .

Додатковим рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 11.05.2019 стягнуто з ТОВ «Гімназія «Пріоритет» на користь держави судовий збір в розмірі 1409, 60 грн.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 02.05.2019 у задоволенні заяви ТОВ «Гімназія «Пріоритет» про роз`яснення рішення Оболонського районного суду м. Києва від 18.04.2019 відмовлено.

Постановою Київського апеляційного суду від 06.08.2019 рішення Оболонського районного суду м. Києва від 18.04.2019 залишено без змін.

28.08.2019 ОСОБА_1 отримав два виконавчих листа №369/3188/18.

Як встановлено судом, з виконання виконавчого листа №369/3188/18 Оболонським районним відділом державної виконавчої служби міста Київ Головного територіального управління юстиції у місті Києві відкрито виконавче провадження №59929326 про стягнення з ТОВ «Гімназія «Пріоритет» на користь ОСОБА_1 середнього заробітку за час вимушеного прогулу за період з 19.02.2018 по 18.04.2019 у розмірі 46200 грн. за вирахуванням обов`язкових платежів до державного бюджету.

Постановою старшого державного виконавця Оболонського районного відділу державної виконавчої служби м. Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києві Хижняк І.О. про арешт коштів боржника від 13.11.2019 накладено арешт на грошові кошти ТОВ «Гімназія «Пріоритет», що містяться на його рахунках відкритих у банках, зокрема, на рахунку № НОМЕР_1 , відкритому у АТ КБ «Приват Банк».

З довідки ПАТ КБ «ПриватБанк» № 25663721/15244736 від 28.11.2019 вбачається, що з рахунку № НОМЕР_1 , відкритого у АТ КБ «Приват Банк», виплачується заробітна плата та сплачуються податки.

Відповідно до ст. 18 Закону України «Про виконавче провадження» виконавець зобов`язаний вживати передбачених цим Законом заходів щодо примусового виконання рішень, неупереджено, ефективно, своєчасно і в повному обсязі вчиняти виконавчі дії. Виконавець зобов`язаний: 1) здійснювати заходи примусового виконання рішень у спосіб та в порядку, які встановлені виконавчим документом і цим Законом; 2) надавати сторонам виконавчого провадження, їхнім представникам та прокурору як учаснику виконавчого провадження можливість ознайомитися з матеріалами виконавчого провадження; 3) розглядати в установлені законом строки заяви сторін, інших учасників виконавчого провадження та їхні клопотання; 4) заявляти в установленому порядку про самовідвід за наявності обставин, передбачених цим Законом; 5) роз`яснювати сторонам та іншим учасникам виконавчого провадження їхні права та обов`язки.

Виконавець під час здійснення виконавчого провадження має право: 1) проводити перевірку виконання боржниками рішень, що підлягають виконанню відповідно до цього Закону; 2) проводити перевірку виконання юридичними особами незалежно від форми власності, фізичними особами, фізичними особами - підприємцями рішень стосовно працюючих у них боржників; 3) з метою захисту інтересів стягувача одержувати безоплатно від державних органів, підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності, посадових осіб, сторін та інших учасників виконавчого провадження необхідні для проведення виконавчих дій пояснення, довідки та іншу інформацію, в тому числі конфіденційну; 4) за наявності вмотивованого рішення суду про примусове проникнення до житла чи іншого володіння фізичної особи безперешкодно входити на земельні ділянки, до житлових та інших приміщень боржника - фізичної особи, особи, в якої перебуває майно боржника чи майно та кошти, належні боржникові від інших осіб, проводити в них огляд, у разі потреби примусово відкривати їх в установленому порядку із залученням працівників поліції, опечатувати такі приміщення, арештовувати, опечатувати та вилучати належне боржникові майно, яке там перебуває та на яке згідно із законом можливо звернути стягнення. Примусове проникнення на земельні ділянки, до житлових та інших приміщень у зв`язку з примусовим виконанням рішення суду про виселення боржника та вселення стягувача і рішення про усунення перешкод у користуванні приміщенням (житлом) здійснюється виключно на підставі такого рішення суду; 5) безперешкодно входити на земельні ділянки, до приміщень, сховищ, іншого володіння боржника - юридичної особи, проводити їх огляд, примусово відкривати та опечатувати їх; 6) накладати арешт на майно боржника, опечатувати, вилучати, передавати таке майно на зберігання та реалізовувати його в установленому законодавством порядку; 7) накладати арешт на кошти та інші цінності боржника, зокрема на кошти, які перебувають у касах, на рахунках у банках, інших фінансових установах та органах, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів (крім коштів на рахунках платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, коштів на рахунках із спеціальним режимом використання, спеціальних та інших рахунках, звернення стягнення на які заборонено законом), на рахунки в цінних паперах, а також опечатувати каси, приміщення і місця зберігання грошей; 8) здійснювати реєстрацію обтяжень майна в процесі та у зв`язку з виконавчим провадженням;

9) використовувати за згодою власника приміщення для тимчасового зберігання вилученого майна, а також транспортні засоби стягувача або боржника за їхньою згодою для перевезення майна; 10) звертатися до суду або органу, який видав виконавчий документ, із заявою (поданням) про роз`яснення рішення, про видачу дубліката виконавчого документа у випадках, передбачених цим Законом, до суду, який видав виконавчий документ, - із заявою (поданням) про встановлення чи зміну порядку і способу виконання рішення, про відстрочку чи розстрочку виконання рішення; 11) приймати рішення про відстрочку та розстрочку виконання рішення (крім судових рішень), за наявності письмової заяви стягувача; 12) звертатися до суду з поданням про розшук дитини, про постановлення вмотивованого рішення про примусове проникнення до житла чи іншого володіння боржника - фізичної або іншої особи, в якої перебуває дитина, стосовно якої складено виконавчий документ про її відібрання; 13) звертатися до суду з поданням про примусове проникнення до житла чи іншого володіння боржника - фізичної або іншої особи, в якої перебуває майно боржника чи майно та кошти, що належать боржникові від інших осіб; 14) викликати фізичних осіб, посадових осіб з приводу виконавчих документів, що перебувають у виконавчому провадженні. У разі якщо боржник без поважних причин не з`явився за викликом виконавця, виконавець має право звернутися до суду щодо застосування до нього приводу; 15) залучати в установленому порядку понятих, працівників поліції, інших осіб, а також експертів, спеціалістів, а для проведення оцінки майна - суб`єктів оціночної діяльності - суб`єктів господарювання; 16) накладати стягнення у вигляді штрафу на фізичних, юридичних та посадових осіб у випадках, передбачених законом; 17) застосовувати під час примусового виконання рішень фото- і кінозйомку, відеозапис; 18) вимагати від матеріально відповідальних і посадових осіб боржників - юридичних осіб або боржників - фізичних осіб надання пояснень за фактами невиконання рішень або законних вимог виконавця чи іншого порушення вимог законодавства про виконавче провадження; 19) у разі ухилення боржника від виконання зобов`язань, покладених на нього рішенням, звертатися до суду за встановленням тимчасового обмеження у праві виїзду боржника - фізичної особи чи керівника боржника - юридичної особи за межі України до виконання зобов`язань за рішенням або погашення заборгованості за рішеннями про стягнення періодичних платежів; 20) залучати в разі потреби до проведення чи організації виконавчих дій суб`єктів господарювання, у тому числі на платній основі, за рахунок авансового внеску стягувача; 21) отримувати від банківських та інших фінансових установ інформацію про наявність рахунків та/або стан рахунків боржника, рух коштів та операції за рахунками боржника, а також інформацію про договори боржника про зберігання цінностей або надання боржнику в майновий найм (оренду) індивідуального банківського сейфа, що охороняється банком; 22) здійснювати інші повноваження, передбачені цим Законом.

Під час виконання рішень виконавець має право на безпосередній доступ до інформації про боржників, їхнє майно, доходи та кошти, у тому числі конфіденційної, яка міститься в державних базах даних і реєстрах, у тому числі електронних. Порядок доступу до такої інформації з баз даних та реєстрів встановлюється Міністерством юстиції України разом із державними органами, які забезпечують їх ведення.

Відповідно до ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження» арешт майна боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Арешт на майно боржника може накладатися державним виконавцем, зокрема, шляхом винесення постанови про арешт коштів та інших цінностей боржника, що знаходяться на рахунках і вкладах чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах.

Приписами частини першої статті 2, частини другої статті 10 Конвенції про захист заробітної плати від 01.07.1949 № 95, ратифікованої Україною 04.08.1961, визначено, що дана Конвенція застосовується до всіх осіб, яким виплачується або повинна виплачуватися заробітна плата. Заробітна плата повинна охоронятися від арештів і передачі в такій мірі, в якій це вважається потрібним для утримання працівника і його сім`ї. Заробітна плата в розумінні поняття «власності» є майном, на захист якого в тому числі стає стаття 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Принципи, закріплені в статях 3 та 43 Конституції України, також знаходять своє вираження в положеннях статей 97 Кодексу законів про працю, статтях 15, 22, 24 Закону України «Про працю».

Зазначені норми в сукупності свідчать про те, що держава гарантує та захищає законом право громадянина на своєчасне одержання винагороди за працю.

Отже, виплата підприємством працівникам заробітної плати має пріоритет перед погашенням заборгованості іншим кредиторам підприємства. Накладення ж арешту на рахунок боржника, який призначений також і для виплати заробітної плати та інших виплат працівникам боржника, унеможливлює своєчасне здійснення таких виплат, що невідворотно призводить до порушення конституційних прав громадян, які працюють на підприємстві відповідача, на оплату праці.

Відповідно до пункту 2 статті 48 Закону України «Про виконавче провадження» забороняється звернення стягнення та накладення арешту на кошти на рахунках платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, на кошти, що перебувають на поточних рахунках із спеціальним режимом використання відкритих відповідно до статей 191 та 261 Закону України «Про теплопостачання», статті 151 Закону України «Про електроенергетику», та на спеціальному рахунку експлуатуючої організації (оператора) відповідно до Закону України «Про впорядкування питань, пов`язаних із забезпеченням ядерної безпеки», на кошти на інших рахунках боржника накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом.

Відповідно до частин третьої, четвертої статті 59 Закону України «Про виконавче провадження» у разі виявлення порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом, арешт з майна боржника знімається згідно з постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець. Підставою для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом.

Тобто, рахунки, які передбачені для виплати заробітної плати та сплати податків, зборів і обов`язкових платежів до Державного бюджету України, є рахунками із спеціальним режимом, на які виконавчою службою відповідно до вимог законодавства арешт не накладається, а виокремлення таких рахунків належить до повноважень виконавчої служби.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 27.06.2019 у справі № 916/73/19.

При цьому, п. 1 ч. 4 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом.

Пунктом 2 наказу Міністерства доходів і зборів України від 09.09.2013 № 453 «Про затвердження Порядку прийняття банками на виконання розрахункових документів на виплату заробітної плати» передбачено, що банки приймають від платників єдиного внеску грошові чеки, платіжні доручення та інші розрахункові документи на видачу (перерахування) коштів для виплати заробітної плати, на які відповідно до Закону нараховується єдиний внесок, та здійснюють видачу (перерахування) зазначених коштів лише за умови одночасного подання платником єдиного внеску розрахункових документів (документів на переказ готівки) про перерахування коштів для сплати сум єдиного внеску. Суми, сплачені за цими документами, повинні складати не менше 1/3 суми коштів для виплати заробітної плати, зазначеної в грошових чеках, платіжних дорученнях та інших розрахункових документах.

Частиною 2 ст. 48 Закону України "Про виконавче провадження" встановлено заборону на звернення стягнення та накладення арешту, зокрема, на кошти на інших рахунках боржника, накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом.

За змістом ч. 3 ст. 52 Закону України «Про виконавче провадження» не підлягають арешту в порядку, встановленому цим Законом, кошти, що перебувають на рахунках із спеціальним режимом використання, спеціальних та інших рахунках, звернення стягнення на які заборонено законом.

Отже, держава гарантувала та захистила законом право фізичної особи на своєчасне одержання винагороди за працю. Своєчасність та обсяги виплати заробітної плати працівникам не можуть бути поставлені в залежність від здійснення інших платежів та їх черговості, оплата праці працівників здійснюється в першочерговому порядку.

Враховуючи те, що державним виконавцем не було вжито усіх заходів для виявлення майна боржника, на яке можна накласти арешт, та беручи до уваги, що накладення арешту на рахунки боржника, призначені для виплати заробітної плати та для обліку коштів соціального страхування унеможливлює своєчасну виплату заробітної плати та інших виплат працівникам боржника, що призводить до порушення конституційних прав громадян, які працюють на підприємстві, суд дійшов висновку, що скарга ТОВ «Гімназія «Пріоритет» підлягає задоволенню.

Інші наявні в матеріалах справи докази висновків суду не спростовують.

Керуючись ст. 353, 447-453 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Гімназія «Пріоритет» (м. Київ, вул. Героїв Дніпра, 69, ), суб`єкт оскарження: старший державний виконавець Оболонського районного відділу державної виконавчої служби міста Київ Головного територіального управління юстиції у місті Києві Хижняк Ірина Олегівна (04212, м. Київ, вул. Тимошенка, 2-Д), стягувач: ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , АДРЕСА_1 ) на дії державного виконавця - задовольнити;

Визнати дії старшого державного виконавця Оболонського районного відділу державної виконавчої служби міста Київ Головного територіального управління юстиції у місті Києві Хижняк Ірини Олегівни при винесенні постанови від 13.11.2019 про арешт коштів боржника у виконавчому провадженні ВП №59929326 в частині накладення арешту на рахунок НОМЕР_3 відкритому у АТ КБ «Приват Банк» - неправомірними;

Скасувати постанову старшого державного виконавця Оболонського районного відділу державної виконавчої служби міста Київ Головного територіального управління юстиції у місті Києві Хижняк Ірина Олегівна від 13.11.2019 про арешт коштів боржника у виконавчому провадженні ВП №59929326 в частині накладення арешту на рахунок Товариства з обмеженою відповідальністю «Гімназія «Пріоритет» № НОМЕР_3 відкритому у АТ КБ «Приват Банк»;

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до суду апеляційної інстанції протягом 15 днів з дня її проголошення через Оболонський районний суд м. Києва;

Ухвала набирає законної сили після її проголошення.

Повний текст ухвали складено 03.03.2020

Суддя: О.В. Диба