У Х В А Л А

12 березня 2020 року Рівненський міський суд

в особі судді Ковальова І.М.

при секретарі Соломон О.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Рівне цивільну справу за позовом акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

в с т а н о в и в:

В Рівненський міський суд з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості звернувся представник АТ КБ «Приватбанк».

Справа до розгляду призначалась неодноразово, а саме на 01 листопада 2019 року, 18 грудня 2019 року, 03 лютого 2020 року, 12 березня 2010 року, однак представник позивача в судове засідання повторно не з`явився. Двічі представник позивача Чепіга Д.О. подавав до Рівненського міського суду письмові заяві про відкладення розгляду справи для підготування банком відповіді на заявку та отримання додаткового часу для надання доказів та пояснень по справі.

Судом винесено на розгляд учасників судового процесу питання про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку з повторною неявкою представника позивача без поважних причин в судове засідання.

В судовому засіданні представник відповідач не заперечив проти залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку з повторною неявкою представника позивача в судове засідання без поважних причин.

Як слідує з матеріалів справи, ухвалою Рівненського міського суду від 28 серпня 2019 року відкрито провадження у справі та призначено її до судового розгляду на 01 листопада 2019 року на 14 год. 00 хв. Повідомлення про дату, час та місце розгляду справи скеровано судом сторонам у справі з повідомленням про вручення поштового відправлення.

31 жовтня 2019 року від представника позивача Чепіга Д.О. до Рівненського міського суду надійшло клопотання про перенесення судового засідання у зв`язку з підготовчою банком відповіді на заяву відповідача по суті справи.

В судове засідання 01 листопада 2019 року представник позивача не з`явився.

Наступне судове засідання по справі було призначено на 18 грудня 2019 року.

В судове засідання 18 грудня 2019 року сторони не з`явились. Про день та час розгляду справи повідомлялись завчасно та належним чином. Причин своєї неявки суду не повідомили заяв чи клопотань про перенесення розгляду справи до суду не подавали.

Наступне судове засідання по справі було призначено на 03 лютого 2020 року.

В судове засідання 03 лютого 2020 року з`явився представник відповідача. Представник позивача в судове засідання не з`явився. Про день та час розгляду справи повідомлявся завчасно та належним чином. Причин своєї неявки суду не повідомив заяв чи клопотань про перенесення розгляду справи до суду не подавав.

Наступне судове засідання по справі призначено на 12 березня 2020 року.

11 березня 2020 року на адресу Рівненського міського суду надійшла заява представника позивача АТ КБ «Приватбанк» про відкладення судового засідання у зв`язку з необхідністю отримання додаткового часу для надання доказів та пояснень по справі.

В судове засідання 12 березня 2020 року представник позивача не з`явився.

Заходи виклику сторін у судові засідання передбачені главою 7 ЦПК України.

Відповідно до частин 2-6 ст.128 ЦПК України суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями. Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно. Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Відповідно до ч.8 ст.128 ЦПК України днем вручення судової повістки є: 1) день вручення судової повістки під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Якщо повістку надіслано на офіційну електронну адресу пізніше 17 години, повістка вважається врученою у робочий день, наступний за днем її відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про її доставлення.

Відповідно до частин 2-4 ст.130 ЦПК України розписка про одержання судової повістки з поміткою про дату вручення в той самий день особами, які її вручали, повертається до суду. Якщо особу, якій адресовано судову повістку, не виявлено в місці проживання, повістку під розписку вручають будь-кому з повнолітніх членів сім`ї, які проживають разом з нею. У такому випадку особа, якій адресовано повістку, вважається належним чином повідомленою про час, дату і місце судового засідання, вчинення іншої процесуальної дії.

У разі відсутності адресата (будь-кого з повнолітніх членів його сім`ї) особа, яка доставляє судову повістку, негайно повертає її до суду з поміткою про причини невручення.

Частина 1 статті 131 ЦПК України покладає обов`язок на учасників судового процесу повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Водночас, стаття 43 ЦПК України покладає на учасників справи обов`язок добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до частин 1-4 ст.10 ЦПК України суд при розгляді справи керується принципом верховенства права; суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України; суд застосовує інші правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що встановлені Конституцією та законами України; суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

При цьому суд вказав, що Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначає, що позивач, як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Керуючись практикою Європейського суду з прав людини, суд виходив з того, що реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава - учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах "Осман проти Сполученого королівства" від 28.10.1998 та "Круз проти Польщі" від 19.06.2001. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Відповідно до п.3 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Оскільки представник позивача в судове засідання повторно не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлявся завчасно та належним чином, на думку суду неявка представника позивача в судове засідання є затягуванням розгляду справи по суті, а подані заяви не місять поважності для відкладення розгляду справи, тому суд визнає повторну неявку позивача в судове засідання без поважних причин.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.10,43,128,130,131,257,260,353,354 ЦПК України, суд,-

у х в а л и в :

Позовну заяву акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Рівненського апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

Суддя Рівненського

міського суду І.М.Ковальов