П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 червня 2020 року місто Київ

Єдиний унікальний номер справи 761/25554/19

Номер провадження 22-ц/824/20/2020

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: судді-доповідача - Вербової І.М., суддів Саліхова В. В., Шахової О. В.,

за участю секретаря судового засідання - Яворської А. А.,

вивчивши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 13 листопада 2019 року, постановлену під головуванням судді Пономаренко Н. В.., у справі за позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Київблагоустрій» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), треті особи: Департамент міського благоустрою виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), Товариство з обмеженою відповідальністю «Україна Бізнес Груп» про стягнення матеріальної та моральної шкоди, за клопотанням Комунального підприємства «Київблагоустрій» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про призначення судової будівельно-технічної експертизи,

в с т а н о в и в :

У червні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до Шевченківського районного суду міста Києва з позовом до Комунального підприємства «Київблагоустрій» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), з урахуванням подальших уточнень, про стягнення матеріальної шкоди у сумі 3 078 244 грн., моральної шкоди в сумі 623 700 грн., судового збору за подання позовної заяви, витрат пов`язаних з підготовкою висновків експерта за результатами проведення судових оціночно-будівельних експертиз № 01.05.19 від 11 травня 2019 року в сумі 5 000 грн. та № 02.06.18 від 11 червня 2018 року в сумі 14 998 грн. та вирішити питання про розподіл судових витрат.

У жовтні 2019 року Комунальне підприємство «Київблагоустрій» звернулось до Шевченківського районного суду міста Києва з клопотанням про призначення в справі № 761/25554/19 судової будівельно-технічної експертизи, на розгляд якої поставити наступне питання: який розмір матеріальної шкоди завданої ОСОБА_1 внаслідок пошкодження (знищення) споруди, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 297,3 кв.м.

Клопотання обґрунтовано тим, що в позовній заяві визначаючи розмір матеріальної шкоди позивач посилається на висновок експерта Лиценка М. В. за результатом проведення судової оціночно-будівельної експертизи № 01.05.19 від 11 травня 2019 року, проте, як вбачається з вказаного висновку, ринкова вартість будівлі, пункту прийому склотари (літ. В), загальною площею 297,3 кв.м., що була розташована за адресою: АДРЕСА_1 за умови що її технічний стан був би таким, як до пошкодження (знищення), була визначена в цінах станом на 26 червня 2016 року. Разом з тим, предметом доказування в даній справі є розмір завданої майнової шкоди, яка повинна бути визначена станом на момент розгляду справи.

Відповідач зазначає, що з`ясувати розмір завданих збитків у вигляді реальної вартості втраченого майна потребує спеціальних знань, а позивачем не надано жодного експертного висновку з приводу даного питання, станом на день розгляду справи, а відтак, на думку відповідача, по даній справі необхідно провести судову будівельно-технічну експертизу.

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 04 жовтня 2019 року (т. І а.с. 204-205) залучено до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: Департамент міського благоустрою виконавчого округу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та Товариство з обмеженою відповідальністю «Українська Бізнес Груп».

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 13 листопада 2019 року (а.с. 218 - 219) клопотання Комунального підприємства «Київблагоустрій», задоволено, призначено по справі будівельно-технічну експертизу на вирішення якої поставлено наступне питання: Який розмір матеріальної шкоди завданої ОСОБА_1 внаслідок пошкодження (знищення) споруди, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 297,3 кв.м.?

Проведення експертизи доручено експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз. Попереджено експертів про кримінальну відповідальність. Оплату за проведення експертизи покладено на Комунальне підприємство «Київблагоустрій» виконавчого округу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

Провадження у справі зупинено на час проведення експертизи.

Не погоджуючись з вищевказаною ухвалою суду, 23 грудня 2019 року ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, у якій, посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясуванням обставин, що мають значення для справи та невірне встановлення фактичних обставин справи, просив скасувати ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 13 листопада 2019 року.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що суд першої інстанції дійшов необґрунтованого висновку про наявність передбачених законом підстав для задоволення клопотання про призначення експертизи, оскільки, позивачем було надано до суду Висновок судового експерта Лиценко М. В. № 01.05.19 від 11 травня 2019 року складений за результатами проведення оціночно-будівельної експертизи який містить ринкову вартість знесеної будівлі.

Скаржник зазначає, що в мотивувальній частині оскаржуваної ухвали не зазначено мотивів необхідності проведення додаткової експертизи. Крім того, у вищевказаній ухвалі не зазначено станом на яку дату необхідно встановити оціночну вартість знищеного майна та неправильно вказано адресу будівлі, яка є об`єктом дослідження.

Скаржник посилається на те, що останньому не було надано можливості запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на його думку, потребують висновку.

На думку скаржника, призначення будівельно-технічної експертизи для визначення вартості знищеної споруди є помилковим, оскільки пункт 5 «Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень» та «Науково-методичні рекомендації з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень» затверджені Наказом МЮУ № 53/5 від 08 жовтня 1998 року містять перелік завдань будівельно-технічної експертизи. Разом з тим, питання оцінки вартості будівель не відносяться до основних напрямків технічно-будівельної експертизи, а відноситься до завдань оціночно-будівельної експертизи.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 25 лютого 2020 року відкрито апеляційне провадження за поданою апеляційною скаргою, зупинено дію оскаржуваного рішення, надано строк для подачі відзиву.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 05 березня 2020 року закінчено проведення підготовчих дій, справу призначено до розгляду у судовому засіданні з повідомленням учасників справи.

06 березня 2020 року на адресу Київського апеляційного суду надійшов відзив від відповідача з відповідним підтвердженням про направлення його всім учасникам справи. Так, з вказаного відзиву вбачається, що відповідач заперечує проти задоволення апеляційної скарги та вважає її такою, що не підлягає задоволенню.

Відповідач зазначає, що при визначенні ринкової вартості об`єкту дослідження, експертом не враховано його фізичний знос від експлуатації, а за основу для визначення збитків взята повна вартість заміщення об`єкта-аналога, але в багатоповерховій будівлі, в той час, як спірна будівля побудована із шиферу, що не відповідає фактичному технічному стану об`єкта.

На думку відповідача, предметом доказування в даній справі є розмір завданої майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню потерпілому, та яка повинна бути визначена станом на момент розгляду справи, а відтак, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку щодо наявності підстав для задоволення клопотання про проведення експертизи.

У судовому засіданні скаржник ОСОБА_1 підтримав доводи апеляційної скарги в повному обсязі, просив її задовольнити, з підстав викладених у ній.

Представник відповідача адвокат Кір`яков А. С. заперечував проти доводів апеляційної скарги, посилаючись на її необґрунтованість.

Треті особи: Департамент міського благоустрою виконавчого органу КМР (КМДА) та ТзОВ «Україна Бізнес Груп» до суду апеляційної інстанції не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, що підтверджується рекомендованими повідомленням про вручення поштових відправлень у зв`язку з чим, колегія суддів, керуючись ч. 2 ст. 372 ЦПК України, вважала за можливе розпочати та завершити розгляд справи за відсутності осіб, які не зявились.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, вислухавши доводи скаржника та заперечення представника відповідача, з`ясувавши обставини справи, перевіривши законність та обґрунтованість оскаржуваного судового рішення в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для її задоволення, виходячи з наступного.

Виходячи зі змісту частин 1-5 статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Задовольняючи клопотання про призначення по справі судової будівельно-технічної експертизи суд першої інстанції виходив з того, що позивач не надав відповідного висновку експерта, який містив би розмір завданих збитків станом на час розгляду справи, а для з`ясування розмірів такого збитку необхідні спеціальні знання у сфері, іншій ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, з огляду на таке.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про судову експертизу», судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Згідно з вимогами статті 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

За частинами 1, 3, 5 статті 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи. Ухвала про призначення експертизи направляється особам, яким доручено проведення експертизи, та учасникам справи. Об`єкти та матеріали, що підлягають дослідженню, направляються особі, якій доручено проведення експертизи (провідному експерту або експертній установі). В ухвалі про призначення експертизи суд попереджає експерта про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

З аналізу наведених норм вбачається, що експертиза може бути призначена за умови необхідності отримання висновку з питань, які потребують спеціальних знань, відсутніх у суду, за умови, що дане питання входить до предмета доказування по даній справі. Ще однією умовою для призначення експертизи є відсутність у справі інших висновків експертів з цього приводу або ж обґрунтованість сумнівів у таких наявних висновках.

Згідно статті 1192 ЦК України, якщо інше не встановлено законом, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі.

Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Під час апеляційного перегляду колегією суддів встановлено, згідно висновку експерта за результатами проведення оціночно-будівельної експертизи № 01.05.19 складеного 11 травня 2019 року, ринкова вартість будівлі, пункту прийому склотари (літ. «В»), загальною площею 297,3 кв.м., що була розташована за адресою: АДРЕСА_1 , за умови, що її технічний стан був би таким як до її пошкодження (знищення), в цінах станом на 24 червня 2016 року могла становити 3 078 244 грн. (т. І а.с. 13-39).

Як вбачається з висновку експерта № 02.06.18 судової оціночно-будівельної експертизи складеного 11 червня 2018 року, ринкова вартість будівлі, пункту прийому склотари (літ. «В»), загальною площею 297,3 кв. м., що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , за умови, що її технічний стан був би таким як до її пошкодження (знищення), в цінах станом на 05 червня 2018 року становила б 3 903 252 грн. (а.с. 40-69).

Таким чином, ринкова вартість будівлі, пункту прийому склотари (літ. «В»), загальною площею 297,3 кв. м., що розташована за адресою: АДРЕСА_1 визначена станом на 24 червня 2016 року та 05 червня 2018 року, а з позовною заявою про стягнення майнової та моральної шкоди, спричиненої в результаті знищення нерухомого майна, яке належало позивачу на праві власності, останній звернувся у червні 2019 року.

Так, враховуючи положення статті 1192 ЦК України, згідно якої, розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі, а наявні в матеріалах справи висновки оціночно-будівельної експертизи містять відомості про ринкову вартість будівлі станом на 24 червня 2016 рік та 05 червня 2018 рік, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, щодо наявності підстав для задоволення клопотання Комунального підприємства «Київблагоустрій» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про призначення судової будівельно-технічної експертизи.

Колегія суддів ставиться критично до посилання скаржника на те що в матеріалах справи наявний висновок експерта за результатами проведення оціночно-будівельної експертизи, складений 11 травня 2019 року, а відтак, клопотання відповідача про призначення експертизи не підлягає задоволенню, оскільки, в даному висновку ринкова вартість будівлі вказана станом на 24 червня 2016 рік, разом з тим, згідно положень статті 1192 ЦК України, розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Посилання скаржника на те, що позивачу не було надано можливість запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на його думку, потребує висновку, крім того, в оскаржуваній ухвалі судом не зазначено станом на яку дату необхідно встановити оціночну вартість знищеного майна та невірно зазначено адреса будівлі, яка є об`єктом дослідження не спростовують висновки суду першої інстанції та не є підставами для скасування оскаржуваної ухвали, крім того, в апеляційній скарзі та в судовому засіданні під час розгляду апеляційної скарги, скаржником не було запропоновано питань, роз`яснення яких, на думку останнього, потребує висновку експерта.

Колегія суддів ставиться критично до посилання скаржника на те, що призначення будівельно-технічної експертизи для визначення вартості знищеної споруди є помилковим, оскільки, як вбачається з п. 5.1.1. Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, до орієнтовного переліку вирішуваних питань будівельно-технічної експертизи, зокрема, відноситься питання: Який розмір завданої матеріальної шкоди об`єкту (будівлі, квартирі, приміщенню, оздобленню тощо) унаслідок його залиття, пожежі, стихійного лиха, механічного впливу, просідання ґрунту тощо?, а згідно оскаржуваної ухвали, питання яке ставиться на вирішення судової будівельно-технічної експертизи є антологічним вищевказаному питанню.

Таким чином, доводи апеляційної скарги не спростовують висновки суду першої інстанції та не впливають на законність та обґрунтованість оскаржуваної ухвали.

Колегія суддів не вбачає підстав для зміни чи скасування ухвали суду, як і не вбачає підстав для задоволення апеляційної скарги.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

За таких обставин, колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржуване судове рішення залишити без змін, як таке, що ухвалене з вірним застосуванням норм матеріального та процесуального права, є законним та обґрунтованим.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 375, 381-384 ЦПК України, Київський апеляційний суд,-

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 13 листопада 2019 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, є остаточною та не підлягає оскарженню в касаційному порядку.

Повне судове рішення складено 15 червня 2020 року.

Суддя-доповідач: І.М. Вербова

Судді: В. В. Саліхов

О. В. Шахова