Справа № 405/1461/20
Провадження №2/405/248/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 серпня 2020 року Ленінський районний суд м. Кіровограда в складі:

головуючого судді - Іванової Л.А.

при секретарі - Гершкул М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кропивницькому цивільну справу № 405/1461/20за позовом ОСОБА_1 до Подільської районної у місті Кропивницькому ради, Міської ради міста Кропивницького про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

Представник позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_3 (діє на підставі нотаріально посвідченої довіреності від 12.12.2019 року) в інтересах позивача звернувся до суду з даним позовом до відповідача Ленінської (Подільської) районної в місті Кіровограді ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, зазначивши на обґрунтування позовних вимог, що від самого народження позивач ОСОБА_1 проживав разом із своєю матір`ю ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_1 , за виключенням періодів служби в армії, навчання та деякий час роботи поза межами міста Кропивницького. Також зазначив, що, з метою запобігання вірогідному шахрайському відчуженню належної дядькові нерухомості, який зловживав спиртними напоями, було вирішено, щоб позивач був прописаний за адресою свого дядька, в зв`язку з чим, позивач ОСОБА_1 юридично був зареєстрованим за адресою: АДРЕСА_2 , при цьому, фактично залишаючись проживати разом із мамою, за адресою: АДРЕСА_1 . Представник позивача також вказав, що ІНФОРМАЦІЯ_1 мати позивача ОСОБА_2 померла. Приблизно в жовтні, 2015 року юрист, ознайомившись з документами, які збирав позивач для відповідних інстанцій, у зв`язку із смертю матері, запевнив ОСОБА_1 , що враховуючи, що він (позивач) був єдиним її сином та постійно проживав разом із спадкодавцем до моменту її смерті за адресою: АДРЕСА_3 , є єдиним спадкоємцем першої черги за законом, а тому йому (позивачу) не обов`язково звертатися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у шестимісячний строк. До того ж він (позивач) має право в будь-який час на свій розсуд звернутися до нотаріуса з питання прийняття спадщини. В свою чергу, 10.12.2019 року позивач звернувся до нотаріуса з метою обміну житла, однак нотаріусом було повідомлено, що ОСОБА_1 пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки його фактичне місце проживання не збігається з зареєстрованим місцем проживання, а тому у прийнятті заяви було відмовлено, та, поряд з цим роз`яснено нотаріусом, що відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, має право звернутися до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, що і стало підставою для звернення позивача до суду з зазначеним позовом.

З огляду на викладене вище, представник позивача просив визначити ОСОБА_1 додатковий строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою суду від 12 березня 2020 року відкрито загальне позовне провадження у справі, розпочато підготовче провадження у справі та призначено підготовче судове засідання з викликом учасників справи.

Ухвалою суду від 13 травня 2020 року продовжено строк проведення підготовчого провадження у цивільній справі № 405/1461/20 за позовом ОСОБА_1 до Ленінської (Подільської) районної ради м. Кіровограда про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, на тридцять днів після скасування карантинних заходів, запроваджених з метою запобігання поширенню на території України COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2. Підготовче судове засідання відкладено.

Ухвалою суду від 23 червня 2020 року за клопотанням представника позивача залучено до участі в зазначеній цивільній справі в якості співвідповідача Міську раду міста Кропивницького.

Представником позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_3 в підготовче судове засідання подана заява, яка зареєстрована судом за вх. № 17671 від 05 серпня 2020 року, в якій просив визначити ОСОБА_1 додатковий строк в три місяці, після набрання законної сили рішенням суду, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 . Розгляд справи провести без участі позивача та представника.

Представник відповідача Подільської районної у місті Кропивницькому ради в судове засідання не з`явився, подав клопотання, зареєстроване в суді за вх. № 13099 від 10 червня 2020 року, в якому просив провести розгляд справи за відсутності представника Подільської районної у місті Кропивницькому ради.

Відповідач Міська рада міста Кропивницькогов судове засідання не з`явився, повідомлений належним чином про дату, час та місце судового розгляду справи, при цьому, представник відповідача Бондар Б.А. (який діє на підставі довіреності від 15.07.2020 року № 113-ме/з) надав заяву за вх. № ЕП-5202/20Вх від 05.08.2020 року про розгляд справи за відсутності представника відповідача, на підставі наявних у справі доказів.

З огляду на викладене вище, керуючись положеннями ч. 3 ст. 200 ЦПК України, та враховуючи відсутність заперечень відповідачів щодо пред`явленого позивачем позову, суд вважає можливим ухвалення судового рішення за результатами підготовчого провадження.

Враховуючи подані сторонами заяви, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши підстави та предмет позову, характер спірних правовідносин, прав та інтересів, за захистом яких звернувся позивач, виходячи з положень ст. 12 та ст. 13 ЦПК України, за якими цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, які мають рівні права щодо подання доказів та доведення перед судом їх переконливості, при цьому суд розглядає цивільні справи в межах заявлених позовних вимог та на підставі доказів сторін, суд вважає, що вимоги позивача обґрунтовані, ґрунтуються на вимогах закону, що регулює спірні правовідносини, та є такими, що підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. У випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах.

Стаття 15 ЦК України закріплює право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, в той час як стаття 16 ЦК України визначає, що способами захисту цивільних прав та інтересів, серед інших, є визнання права.

Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, зокрема, копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 позивач ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_2 , його батьками в свідоцтві про народження зазначені в графі «батько» ОСОБА_4 та в графі «мати» ОСОБА_2 , актовий запис № 2102 від 28.11.1965 року.

Судом також встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 мати позивача - ОСОБА_2 померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 , виданим 15 вересня 2015 року Міським відділом по державній реєстрації смертей реєстраційної служби Кіровоградського міського управління юстиції, про що складено відповідний актовий запис за № 2413.

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина на належне їй за життя майно.

Відповідно до відповіді приватного нотаріуса Кропивницького міського нотаріального округу ГТУЮ у Кіровоградській області Озерного М.Г. від 10 грудня 2019 року за вих. № 68/01-16 «Щодо неможливості прийняти та зареєструвати заяву про прийняття спадщини», - спадкоємець ОСОБА_1 заяву про прийняття спадщини, у встановлений статтею 1270 ЦК України строк до нотаріальної контори не подав, на час відкриття спадщини разом із спадкоємцем постійно не проживав, тому вважається спадкоємцем, що спадщину не прийняв. В зв`язку з вищевикладеним, заява про прийняття спадщини після смерті його матері - ОСОБА_2 , прийнята та зареєстрована бути не може. Одночасно роз`яснено положення ч. 3 ст. 1272 ЦК України.

Відповідно до інформації Кропивницької міської державної нотаріальної контори № 1 від 07.07.2020 року за вих. № 992/01-16, наданої на запит суду № 405/1461/20/29225/2020 від 26.06.2020 року за даними Спадкового реєстру (інформаційна довідка зі спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) за № 60816183 від 07.07.2020 року та інформаційна довідка зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) за № 60816188 від 07.07.2020 року, після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , спадкова справа не заводилась, заповіти відсутні.

Позивач ОСОБА_1 , звертаючись в порядку ч. 3 ст. 1272 ЦК України до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, як на поважність причин, з яких ним був пропущений строк для подання заяви про прийняття спадщини, зазначив про те, що в жовтні, 2015 року, під час підготовки документів для вступу у спадщину, йому було неправильно роз`яснено юристом, що враховуючи, що він постійно проживав зі своєю матір`ю ОСОБА_2 до моменту її смерті за адресою: АДРЕСА_3 , є єдиним спадкоємцем першої черги за законом, на підставі чого необхідності звертатися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у шестимісячний строк, - не має, так як він є таким, що прийняв спадщину, оскільки постійно проживав із спадкодавцем на день її смерті, тобто на час відкриття спадщини.

При цьому, судом встановлено, що відповідно до паспорта громадянина України серії НОМЕР_3 , виданого на ім`я ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , місце проживання останнього зареєстровано за адресою: АДРЕСА_2 з 03.08.2002 року.

В свою чергу, згідно з довідкою квартального комітету № 24 Ленінського району м.Кіровограда від 08 жовтня 2015 року № 670, виданою ОСОБА_1 , про те, що останній проживав разом зі своєю матір`ю ОСОБА_2 , померлою ІНФОРМАЦІЯ_4 до моменту її смерті за адресою: АДРЕСА_1 та вели спільне господарство.

З огляду на зазначене, судом відзначається, що для оформлення права на спадщину необхідно, щоб спадкоємець її прийняв. Право прийняти спадщину або не прийняти її належить виключно спадкоємцеві.

Відповідно до ст.ст.1268, 1269, 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини протягом шести місяців з часу відкриття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Таким чином, закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Якщо спадкоємець у зазначений строк не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її (ч.1 ст.1272 ЦК України).

Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем, на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї (ч.3 ст.1268 ЦК України).

Свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, встановленому цивільним законодавством. Право власності на спадкове майно може бути визнано тільки за спадкоємцем, який прийняв спадщину (ст.67 Закону України «Про нотаріат»).

Поряд з цим, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ч.3 ст.1272 ЦК України).

В п.24 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30травня 2008року «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому, необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Таким чином, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Така правова позиція викладена Верховним Судом України у постанові від 14 вересня 2016 року(справа № 6-1215цс16), від 26 вересня 2012 року (справа №6-85 цс 12), від 04 листопада 2015 року (справа 6-1486 цс 15).

З огляду на викладене вище, судом відзначається, що єдиною підставою для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за змістом ч.3 ст.1272 ЦК України є поважність причин, з якої пропущений строк для прийняття спадщини.

Враховуючи фактичні обставини справи, а так само відсутність інших спадкоємців, оскільки іншого з наявних у справі доказів судом не встановлено, проаналізувавши доводи позивача з приводу поважності пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, суд дійшов висновку про наявність поважних причин пропуску позивачем шестимісячного строку, передбаченого Законом, для подання заяви про прийняття спадщини, у зв`язку з чим приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позову.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України судові витрати по справі, понесені позивачем, які складаються з судового збору в загальному розмірі 840 грн. 80 коп., залишити по фактично понесеним позивачем.

На підставі вищевикладеного, відповідно до ст. ст. 1223, 1270, 1272 ЦК України, керуючись ст. ст. 7, 12, 17, 18, 76, 141, 259, 263-265 ЦПК України,суд,-

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до Подільської районної у місті Кропивницькому ради, Міської ради міста Кропивницького про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_4 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком три місяці, який необхідно рахувати з моменту набрання судовим рішенням законної сили.

Судові витрати по справі залишити по фактично понесеним позивачем ОСОБА_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі оголошення лише вступної та резолютивної частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження з підстав, передбачених ч.ч.2, 3 ст.354 ЦПК України.

Апеляційна скарга подається до Кропивницького апеляційного суду через Ленінський районний суд м. Кіровограда.

Суддя Ленінського

районного суду

м. Кіровограда Лілія Андріївна Іванова