справа № 3762/1695/19 головуючий у суді І інстанції Лебідь-Гавенко Г.М.
провадження № 22-ц/824/4384/2020 суддя-доповідач у суді ІІ інстанції Березовенко Р.В.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 березня 2020 року м. Київ

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати в цивільних справах:

головуючого судді -Березовенко Р.В.,
суддів:Лівінського С.В., Суханової Є.М.,
з участю секретаря Мариненко Я.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , поданою представником - ОСОБА_2 , на ухвалу Васильківського міськрайонного суду Київської області від 16 січня 2020 року про призначення експертизи по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про стягнення боргу,-

В С Т А Н О В И В:

У березні 2019 року ОСОБА_1 звернувсь до суду з позовом до ОСОБА_3 про стягнення боргу.

16.01.2020 року ОСОБА_3 подав до суду письмове клопотання про призначення у справі судово технічної експертизи, проведення якої доручити Київському науково-дослідному інституту судових експертиз. Клопотання обґрунтоване тим, що він проти позову заперечує, зазначає, що складення розписки, ксерокопія якої додана до позову, відбулося 19 березня 2015 року. Тоді ж, 19 березня 2015 року, ним було отримано від Позивача в позику кошти в сумі 7 350 доларів США, які він, згідно досягнутих домовленостей, зобов`язався повернути до 19 квітня 2015 року. Саме такі дати було зазначено в розписці: дата складання розписки - «19 (03) березня 2015 p.»; дата одержання коштів - «19 березня 2015 p.»; дата повернення коштів - «19 квітня 2015 p.»; дата підписання розписки ОСОБА_3 - «19 березня 2015 p.». Разом з цим, додана до позовної заяви ксерокопія розписка містить в своєму тексті виправлення, а саме: виправлену дату складання «19 (03) березня 1016 р., дату одержання грошей «19 березня 2016 p.», дату повернення позики «19 квітня 2016 р.» та дату підписання розписки ОСОБА_3 «19 березня 2016 р.». Для визначення наявних виправлень в датах розписки та встановлення факту спливу позовної давності, відповдач просив призначити по даній справі судово технічну експертизу документу - розписки ОСОБА_3 , яку надано в обґрунтування позову.

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 16 січня 2020 року клопотання Синельника Сергія Володимировича про призначення у справі судово-технічної експертизи задоволено. Призначено у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про стягнення боргу судово-технічну експертизу, проведення якої доручено експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз. Провадження у справі зупинено.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою, ОСОБА_1 , через представника - ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення та неправильне застосування судом першої інстанції норм процесуального права, не з`ясування всіх фактичних обставин справи, просив скасувати ухвалу та постановити нову, якою залишити без задоволення клопотання про призначення експертизи.

При цьому, апелянт зазначає, що клопотання про призначення експертизи подане поза підготовчим провадженням без поважних причин. Обставин які б обмежували відповідача чи його представника у їхніх правах під час підготовчого засідання щодо витребування оригіналу розписки та подання клопотання про призначення експертизи відповідачем суду не повідомлено, тому апелянт вважає, що суд мав залишити дане клопотання без розгляду.

В ухвалі про відкриття апеляційного провадження учасникам справи було надано строк для подачі відзиву на апеляційну скаргу. Однак відзив до суду не надійшов.

Дослідивши матеріали справи, вислухавши думку учасників судового розгляду, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу залишити без задоволення, виходячи з наступного.

Задовольняючи клопотання про призначення експертизи, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем не було заявлено у підготовчому провадженні клопотання про призначення експертизи у зв`язку тим, що його представник був позбавлений можливості подати вказане клопотання так як перебував на післяопераційній реабілітації, що підтверджується випискою з лікарні (а.с.40) та заявляв суду клопотання, у зв`язку з цим, на перенесення підготовчого судового засідання, але судом було закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду, і дійшов до висновку, що відповідачем з поважних причин не було заявлено у підготовчому провадженні клопотання про призначення експертизи. При цьому. Суд першої інстанцій вважав, що висновок про наявність виправлень в розписці безпосередньо впливає на результат розгляду судом справи та встановлення всіх фактичних обставин, що є необхідним для прийняття законного та обґрунтованого судового рішення.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції виходячи з наступного.

Згідно до ч. 1 ст. 222 ЦПК України головуючий з`ясовує, чи мають учасники справи заяви чи клопотання, пов`язані з розглядом справи, які не були заявлені з поважних причин у підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом, та вирішує їх після заслуховування думки інших присутніх у судовому засіданні учасників справи.

Колегією суддів встановлено, що відповідачем не було заявлено у підготовчому провадженні клопотання про призначення експертизи у зв`язку з причинами, які визнані судом першої інстанції поважними, тому прийняття та розгляд клопотання про призначення експертизи не протирічить вимогам ст. 222 ЦПК України.

Доводи апелянта про відсутність у відповідача поважних причин неможливості подання до суду у встановлений ним строк відповідного клопотання колегія суддів оцінює критично, оскільки вказані посилання не спростовують висновки суду першої інстанції викладені в ухвалі та протирічать матеріалам справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом.

Статтею ст. 76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд становлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлються такими засобами, як серед іншого, висновками експертів.

Згідно з п. 4 ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

Відповідно до ст.103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Згідно з ст. 102 ЦПК України, висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

В силу вимог ч. 1 ст. 104 ЦПК про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

З матеріалів справи вбачається, що в дати вказані у розписці (а.с.62) вносились виправлення, тому, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що для повного та об`єктивного з`ясування обставин та вирішення справи, необхідні спеціальні знання, оскільки висновок про наявність виправлень в розписці безпосередньо впливає на встановлення всіх фактичних обставин, що є необхідним для прийняття законного та обґрунтованого судового рішення.

Колегія суддів, критично оцінює доводи апелянта про те, що судом першої інстанції призначено експертизу з порушенням норм процесуального права, оскільки вимоги ЦПК України передбачають можливість призначення експертизи і під час судового розгляду.

За таких обставин, доводи апеляційної скарги про незаконність та необґрунтованість оскаржуваного судового рішення, порушення судом норм процесуального права при його постановленні, на переконання апеляційного суду, не знайшли свого підтвердження під час перегляду справи і спростовуються наявними у справі доказами.

Згідно ст. 375 ЦПК України, апеляційний суд залишає без задоволення апеляційну скаргу, а судове рішення суду першої інстанції без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Отже, колегія суддів дійшла висновку, що оскаржувана ухвала не підлягає скасуванню, як така, що постановлена з додержанням вимог закону.

Керуючись ст. ст. 374, 375, 382 ЦПК України, апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , поданупредставником - ОСОБА_2 , залишити без задоволення.

Ухвалу Васильківського міськрайонного суду Київської області від 16 січня 2020 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів у випадках, передбачених статтею 389 Цивільного процесуального кодексу України.

Головуючий: Р.В. Березовенко

Судді: С.В. Лівінський

Є.М. Суханова