Справа №359/3378/19
Провадження №2/359/337/2020
УХВАЛА

20 березня 2020 року суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області Борець Є.О., вирішуючи з власної ініціативи питання про виправлення арифметичних помилок в рішенні суду у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення трьох процентів річних від простроченої суми та суми інфляції за час прострочення,

встановив:

Рішенням Бориспільського міськрайонного суду від 10 березня 2020 року (а.с.205-208) з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 стягнуті три проценти річних від простроченої суми в розмірі 324 гривень, сума інфляції за час прострочення в розмірі 1348 гривень 32 копійок та витрати на оплату судового збору в розмірі 16 гривень 73 копійок.

Відповідно до ч.1-ч.2 ст.269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в абз.1 п.19 постанови №14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі», вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Проте якщо неправильне визначення стягнутої суми було наслідком, наприклад, застосування закону, який не підлягав застосуванню, то підстав для виправлення арифметичних помилок немає.

Зі змісту письмового розрахунку (а.с.201-202) вбачається, що при визначенні розміру трьох процентів річних від простроченої суми та суми інфляції за час прострочення суд помилково керувався сумою боргу в розмірі 96000 гривень, тоді як вона становила 960000 гривень. Натомість, з письмового розрахунку, складеного з урахуванням правильної суми боргу (а.с.209-210), вбачається, що за період часу з 7 лютого 2019 року до 20 березня 2019 року розмір трьох процентів річних від простроченої суми становить 3235 гривень, а сума інфляції за час прострочення 13483 гривні 20 копійок.

В такому випадку загальний розмір задоволених позовних вимог становить 16718 гривень 20 копійок (3235 + 13483,20), що складає 3,32% (16918,20 : 504032,77 х 100%). Тому ОСОБА_1 має право на відшкодування витрат на оплату судового збору в розмірі 167 гривень 34 копійок (5040,32 : 100% х 3,32%), а не 16 гривень 73 копійок.

Аналіз наведених обставин переконливо свідчить про те, що в рішенні Бориспільського міськрайонного суду від 10 березня 2020 року допущені арифметичні помилки. Вони не є наслідком неправильного застосування закону та зумовлені елементарною неуважністю. Тому виправлення арифметичних помилок не змінить зміст вказаного судового рішення, а лише усуне ті неточності, які впливають на його правосудність.

З огляду на це суд вважає, що допущені арифметичні помилки належить виправити та зазначити правильний розмір трьох процентів річних від простроченої суми, суми інфляції за час прострочення, а також витрат на оплату судового збору, що підлягають відшкодуванню ОСОБА_1 .

Керуючись п.1 ч.1, ч.2 ст.258, ст.260 ЦПК України, суд

ухвалив:

Виправити арифметичні помилки, допущені в рішенні Бориспільського міськрайонного суду від 10 березня 2020 року.

Пункт 6.2 судового рішення викласти в такій редакції:

«Аналіз наведених обставин свідчить про те, що за період часу з 7 лютого 2019 року до 20 березня 2019 року у ОСОБА_2 виникло зобов`язання сплатити позивачу три проценти річних від простроченої суми в розмірі 3235 гривень та суму інфляції за час прострочення в розмірі 13483 гривень 20 копійок. Ці обставини підтверджуються письмовим розрахунком (а.с.209-210)».

Пункт 6.4 судового рішення викласти в такій редакції:

«З огляду на це суд вважає, що з відповідача на користь ОСОБА_1 належить стягнути три проценти річних від простроченої суми за період часу з 7 лютого 2019 року до 20 березня 2019 року в розмірі 3235 гривень, а також суму інфляції за цей же період часу прострочення в розмірі 13483 гривень 20 копійок».

Пункт 7.2 судового рішення викласти в такій редакції:

« ОСОБА_1 сплатив судовий збір в розмірі 5040 гривень 32 копійок. Ця обставина підтверджується квитанцією (а.с.5). Пред`явлений позов задоволений на 3,32% ((3235 + 13483,20) : 504032,77 х 100%).

Пункт 7.3 судового рішення викласти в такій редакції:

«З огляду на це суд вважає, що з ОСОБА_2 на користь позивача належить стягнути витрати на оплату судового збору в розмірі 167 гривень 34 копійок (5040,32 : 100% х 3,32%)».

Другий абзац резолютивної частини судового рішення викласти в такій редакції:

«Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 три проценти річних від простроченої суми в розмірі 3235 гривень та суму інфляції за час прострочення в розмірі 13483 гривень 20 копійок».

Четвертий абзац резолютивної частини судового рішення викласти в такій редакції:

«Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 витрати на оплату судового збору в розмірі 167 гривень 34 копійок».

Повний текст ухвали суду складений 20 березня 2020 року.

Ухвала суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 15 днів з дня складення повного тексту судового рішення.

Суддя

Бориспільського міськрайонного суду Є.О. Борець