ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/3454/20 Справа № 189/1570/19 Суддя у 1-й інстанції - Пустовар О. С. Суддя у 2-й інстанції - Свистунова О. В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 березня 2020 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати у цивільних справах Дніпровського апеляційного суду у складі:

головуючого судді Свистунової О.В.,

суддів Красвітної Т.П., Єлізаренко І.А.,

за участю секретаря Гулієва М.І.о.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дніпро

апеляційну скаргу Першого заступника прокурора Дніпропетровської області в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, Державної архітектурно-будівельної інспекції України

на ухвалу Покровського районного суду Дніпропетровської області від 11 грудня 2019 року про затвердження мирової угоди

по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Селянського (фермерського) господарства Восход про стягнення боргу,

В С Т А Н О В И Л А:

У вересні 2019 року позивач звернулася до Покровського районного суду Дніпропетровської області з позовом до Селянського (фермерського) господарства Восход про стягнення боргу.

10.12.2019 року сторони надали мирову угоду та заяву про затвердження мирової угоди та закриття провадження по справі.

Ухвалою Покровського районного суду Дніпропетровської області від 11 грудня 2019 року позов ОСОБА_1 до Селянського (фермерського) господарства «Восход» про стягнення боргу - задоволено.

Затверджено мирову угоду від 21 листопада 2019 року, укладену між ОСОБА_1 та головою Селянського (фермерського) господарства «Восход» Лобода Василем Івановичем.

Сторони уклали мирову угоду про наступне:

1. Сторони по справі домовилися укласти мирову угоду у якій передбачити взаємні зобов`язання і тим самим припинити спірні відносини.

2. На виконання цієї мирової угоди одна із сторін зобов`язується з моменту підписання цієї мирової угоди, подати заяву про укладення мирової угоди між ОСОБА_1 та СФГ «Восход» до Покровського районного суду Дніпропетровської області з проханням постановити ухвалу про визнання цієї мирової угоди.

3. Сторони заявляють, що з моменту підписання цієї мирової угоди та у випадку належного її виконання не матимуть жодних претензій один до одного, з приводу правовідносин, які є предметом цієї мирової угоди.

4. Сторони дійшли згоди, що в рахунок погашення грошового зобов`язання СФГ «Восход», , відмовляється на користь ОСОБА_1 від майнових прав на належне йому наступне нерухоме майно, а саме: групу нежитлових будівель та споруд, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Право власності ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 на групу нежитлових будівель та споруд, а саме: А-1 склад, а-1 прибудова, Б-1 ЗАВ 20, № 1 вагова, № 2 ворота, № 3 паркан, № 4- ворота, № 5-ворота, № 6-паркан, № 7-ворота, I-замощення, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 виникає після набрання законної сили ухвали суду про затвердження мирової угоди.

5. Водночас ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , відмовляється від будь яких матеріальних претензій до СФГ «Восход», , в тому числі й стягнення судових витрат по справі.

До моменту підписання цієї угоди сторонами всі спірні питання по справі вичерпані.

6. Сторони заявляють, що ні в процесі укладення цієї мирової угоди, ні в процесі виконання її умов не були, не будуть і не можуть бути порушені права будь-яких третіх осіб, в тому числі й держави.

7. Сторони даної мирової угоди беруть на себе зобов`язання, що з моменту підписання даної мирової угоди та затвердження її в установленому законом порядку, питання, які були предметом спору по справі вважаються врегульованими.

8. Сторони даної мирової угоди беруть на себе зобов`язання добросовісно виконувати зобов`язання, які покладені на них в результаті підписання даної угоди та утримуватись від вчинення дій, які можуть завдати шкоди правам та охоронюваним законом інтересам всіх сторін даної мирової угоди.

9. Наслідки затвердження мирової угоди та закриття провадження у справі сторонам відомі та зрозумілі у повному обсязі.

Зі ст. 207, 208 ЦПК України ознайомлені.

Сторони ознайомлені Покровським районним судом Дніпропетровської області про наслідки припинення розгляду справи, які передбачені ст. 207, 255 ЦПК України.

Провадження по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Селянського (фермерського) господарства «Восход» про стягнення боргу - закрито.

В апеляційній скарзі Перший заступник прокурора Дніпропетровської області в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, Державної архітектурно-будівельної інспекції України ставить питання про скасування вказаної ухвали та направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції, посилаючись на порушення судом норм процесуального права.

Апеляційна скарга мотивована тим, що судом неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи та висновки суду не відповідають встановленим обставинам.

У своїх поясненнях Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області просить апеляційну скаргу задовольнити, а ухвалу про затвердження мирової угоди скасувати.

Згідно з частиною 3 статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з положенням частини 2 статті 374 ЦПК України підставами апеляційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до вимог частини 1 статті 367 ЦПК України під час розгляду справи в апеляційному порядку суд переглядає справу за наявними і ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду в межах доводів апеляційної скарги та заявлених вимог, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а ухвала суду скасуванню з наступних підстав.

Згідно з ч. 7 ст. 49 ЦПК України сторони можуть укласти мирову угоду на будь-якій стадії судового процесу.

Відповідно до положень ч. 1-4 ст. 207 ЦПК України мирова угода укладається сторонами з метою врегулювання спору на підставі взаємних поступок і має стосуватися лише прав та обов`язків сторін. У мировій угоді сторони можуть вийти за межі предмета спору за умови, що мирова угода не порушує прав чи охоронюваних законом інтересів третіх осіб.

Затверджуючи мирову угоду, суд першої інстанції виходив з того, що укладена сторонами мирова угода стосується предмету позову, не порушує права, свободи та інтереси третіх осіб, умови мирової угоди не суперечать закону.

Проте, колегія суддів не може погодитись із таким висновком суду першої інстанції, зважаючи на наступне.

Відповідно до листа Вишнівської сільської ради Покровського району Дніпропетровської області №1 від 02.01.2020 року, земельна ділянка, яка розташована за адресою не відноситься до земель комунальної власності, вона є частиною земельної ділянки державної власності, кадастровий номер :01:001:0111 (землі запасу). Вищезазначена земельна ділянка у власність чи користування сільською радою не надавалась.(а.с.54).

Згідно листа відділу у Покровському районі ГУ Держгеокадастру у Дніпропетровській області від 27.12.2019 року, земельна ділянка, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , знаходиться за межами населеного пункту та перебуває у державній власності (а.с.57).

Отже, Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області є органом уповноваженим на виконання функцій у спірних правовідносинах.

Визнання за позивачем права власності на будівлі і споруди, що розташовані на земельній ділянці державної форми власності, порушує встановлений законодавством порядок набуття прав на землю та майнові інтереси держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області щодо володіння, користування та розпорядження землею сільськогосподарського призначення під нерухомим майном.

При цьому, Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, як розпорядник земельної ділянки під нерухомим майном, всупереч вимогам ст. 51 ЦПК України, не залучено до участі у справі в якості відповідача, що позбавило уповноважений орган можливості своєчасно оскаржити рішення суду з метою захисту інтересів держави.

Згідно з ч.5 ст. 207 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про відмову у затвердженні мирової угоди і продовжує судовий розгляд, якщо:

1) умови мирової угоди суперечать закону чи порушують права чи охоронювані законом інтереси інших осіб, є невиконуваними; або

2) одну із сторін мирової угоди представляє її законний представник, дії якого суперечать інтересам особи, яку він представляє.

Відповідно до ч. 1 ст. 317 ЦК України лише власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном.

Суд першої інстанції, затверджуючи мирову угоду та визнаючи право власності на нерухоме майно за ОСОБА_1 , в порушення ст.ст. 263, 264 ЦПК Укрйни не з`ясував, на якій підставі сторони уклали мирову угоду, чи виникло у них право власності на нерухоме майно.

Крім того, судом не було враховано, що нерухоме майно знаходиться на земельній ділянці сільськогосподарського призначення державної форми власності, а питання надання її у користування позивачу судом не досліджувалось.

Отже, суд, не встановивши наявності у позивача права на користування земельною ділянкою під нерухомим майном, в порушення ст.ст. 375, 376 ЦК України, безпідставно, за мировою угодою визнав право власності за ним фактично на самочинно збудоване нерухоме майно.

Крім того, із рішення місцевого суду не вбачається, що нерухоме майно прийнято до експлуатації, а тому воно не є створеним в розумінні ст. 331 ЦК України, що також виключає можливість визнання права власності на спірне нерухоме майно.

Поміж іншого, з матеріалів справи не вбачається, що вказане нерухоме майно дійсно належало на праві власності або іншому речовому праві СФГ «Восход» або ОСОБА_1 на момент прийняття оскаржуваного рішення.

Так, у листі КП «Синельниківське міжміське бюро технічної інвентаризації» Дніпропетровської області від 26.12.2019 року вказано про відсутність станом на 31.12.2012 року технічної інвентаризації, а також реєстрації права власності за позивачем на вищезазначене нерухоме майно (а.с.51).

Крім того, згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, право власності на об`єкти нерухомості за фізичними чи юридичними особами не реєструвалось (а.с.59).

Вказані обставини додатково підтверджують наявність ознак самочинного будівництва нерухомого майна.

Так, затверджуючи мирову угоду, суд першої інстанції не врахував вимоги ст.207 ЦПК України, а також визнаючи право власності за позивачем на нерухоме майно, вийшов за межі предмета спору, оскільки предметом даного спору не були вимоги про визнання права власності на нерухоме майно, фактично порушивши права іншої особи - Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області щодо користування, розпорядження та володіння земельною ділянкою під нерухомим майном, а тому у суду не було підстав для застосування ч. 4 ст. 207 ЦПК України.

Тобто, умови мирової угоди не стосуються прав і обовязків сторін щодо предмета спору.

Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

З урахуванням наведеного, оскаржувана ухвала підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 259,268,374,379,381-384 ЦПК України, колегія суддів,

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Першого заступника прокурора Дніпропетровської області в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, Державної архітектурно-будівельної інспекції України задовольнити.

Ухвалу Покровського районного суду Дніпропетровської області від 11 грудня 2019 року про затвердження мирової угоди скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та протягом тридцяти днів може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду з дня складання повного судового рішення.

Головуючий О.В. Свистунова

Судді: Т.П. Красвітна

І.А. Єлізаренко