"18" березня 2020 р. Справа № 363/5188/19
УХВАЛА

18.03.2020р. суддя Вишгородського районного суду Київської області Котлярова І.Ю., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до Вишгородського районного суду Київської області із позовною заявою до ОСОБА_2 про стягнення боргу.

Зазначена позовна заява підлягає поверненню, так як ухвалою суду від 04.02.2020р., позов було залишено без руху та позивачу запропоновано усунути недоліки протягом 10 днів з дня отримання копії ухвали, шляхом подання до суду нової позовної заяви із виконанням усіх вимог, зазначених в ухвалі суду. Згідно поштового повідомлення, позивач отримав копії ухвали 22.02.2020 року. Позивач з моменту звернення до суду, не цікавився долею своєї позовної заяви, та не звертався до суду за інформацією про рух справи.

Принцип рівності сторін у процесі - у розумінні «справедливого балансу» між сторонами - вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представити справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони. (Рішення у справі «Dombo Beheer B.V. v. the Netherlands» від 27 жовтня 1993 р., заява № 14448/88).

У рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Alimentaria Sanders S.A. v. Spain», заява № 11681/85, Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Необхідно враховувати, що Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наголошує, що кожна сторона, яка задіяна в судовому розгляді, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у справі за її участю, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

З огляду на викладене, недоліки, які були зазначені в ухвалі суду позивачем не усунуті, не виконано усі вимоги, передбачені ЦПК України та позивач не цікавить провадження у справі.

Таким чином, позивач не виправив недоліки у встановлений законом термін.

Згідно ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє заявника і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання заявником копії ухвали.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Таким чином, оскільки позивачем не були виправлені недоліки заяви зазначені в ухвалі суду від 04.02.2020р., тому позов ОСОБА_1 про стягнення боргу, підлягає поверненню на підставі ч. 3 ст. 185 ЦПК України.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу - повернути позивачу.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду через Вишгородський районний суд Київської області. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Суддя І.Ю.Котлярова