Справа № 758/7956/18
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 січня 2020 року місто Київ

Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого - судді Ларіонової Н.М.,

при секретарі судового засідання Волошиній А.М.,

за участю: позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача - адвоката Харченка В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі районного суду в місті Києві заяву ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики, -

В С Т А Н О В И В:

До районного суду від відповідача ОСОБА_2 надійшла заява про перегляд заочного рішення Подільського районного суду м.Києва від 30.08.2019 р. у цивільній справі № 758/7956/18 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , з посиланням на те, що відповідач не з`явилась в судове засідання по вказаній справі у зв`язку з тим, що є людиною похилого віку та в день винесення рішення 30.08.2019 р. знаходилась на прийомі у лікаря з питань свого поганого самопочуття. Вважає, що суд зобов`язаний був прийняти рішення про стягнення заборгованості в іноземній валюті, оскільки саме в доларах вона і брала у борг у позивача. При цьому, просила поновити строк для перегляду заочного рішення. Посилається також на те, що кошти позивачу час від часу віддавала. Вказані обставини вважає підставами для скасування рішення суду.

В судовому засіданні представник відповідача вимоги заяви підтримав в повному обсязі, посилаючись на викладене в заяві. Зазначила, що ОСОБА_2 частково погашала відсотки за користування позикою, тоді як тільки 1 відповідна розписка зберіглась.

Позивач заперечував щодо задоволення заяви про перегляд заочного рішення, посилаючись на її необґрунтованість та недоведеність. Просив залишити рішення без скасування.

Вислухавши учасників справи, дослідивши матеріали справи, суд дійшов таких висновків.

Судом встановлено, що позивач звернувся до Подільського районного суду міста Києва з позовом до відповідача, про стягнення заборгованості та відсотків за договором позики, мотивуючи свої вимоги тим, що станом на 13.06.2018 р. ОСОБА_2 не повернула гроші, які взяла в борг відповідно до розписки від 07.11.2012 р. у сумі 1500 доларів США під 1,5 % річних.

20.03.2019 року відкрито провадження по справі та призначено розгляд справи на 22.04.2019 року.

В судове засідання 22.04.2019 року відповідач не з`явився, про дату, місце та час повідомлялася, у зв`язку з неявкою відповідача, розгляд справи був відкладений на 31.07.2019 року.

В судові засідання 31.07.2019 року та 30.08.2019 р. відповідач повторно не з`явилася, про дату, місце та час повідомлялася належним чином, про причини неявки суд не повідомила. При цьому, рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення підтверджується особисте одержання судової кореспонденції відповідачем (а.с. 34б, 38). Жодних клопотань про відкладення судових засідань від відповідача до суду не надходило.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Згідно ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів коли відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання не з`явився без поважних причин або без повідомлення причин та якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Зважаючи на обізнаність відповідача щодо руху справи, нею не подано клопотань по суті позову, або відзиву на позовну заяву.

Щодо доводів заяви про перегляд заочного рішення, слід зазначити про наступне.

Відповідач на спростування думки суду щодо змоги відповідача з`явитись в судове засідання, зазначає, що 30.08.2019 р. перебувала на прийомі у лікаря.

Втім, надана відповідачем копія медичної карти амбулаторного хворого свідчить про звернення відповідача 30.08.2019 р. до лікаря, при цьому, такий візит не міг зайняти більшу половину дня, та спростовує неявку в судові засідання від 31.07.2019 р. та 30.08.2019 р , та позбавило права особи звернутися до суду з відповідною заявою про відкладення судового розгляду.

Щодо наявності частково погашеної суми боргу перед позивачем, суд звертає увагу, що в наданій розписці про отримання позивачем 100 доларів США не вказано в рахунок кого самого боргу повернені такі кошти.

За правилами ч.1 ст.284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Відповідно до п.п.1, 2 ч.3 ст.287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення; скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загальному чи спрощеного позовного провадження.

Частиною 4 статті 287 ЦПК України передбачено, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Відповідно ч.1 ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Згідно ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Також, згідно з роз`ясненнями Київського апеляційного суду, викладеними в Узагальненні практики судами першої та апеляційної інстанції процесуального законодавства при розгляді цивільних справ у порядку заочного розгляду, скасування заочного рішення можливе при наявності двох обставин: 1) поважні причини неявки в судове засідання, про які відповідач не міг завчасно повідомити суд; 2) наявність доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи та можуть вплинути на ухвалене заочне рішення. Поважними причинами неявки можуть бути хвороба, тривале відрядження, інші обставини, що об`єктивно перешкоджають явці в судове засідання, які, безумовно, повинні бути підтверджені документально відповідними доказами (додаватись до заяви про перегляд заочного рішення). Крім того, відповідач також повинен вказати докази, які мають значення для справи, та можуть призвести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни.

Наявність вищенаведених обставин мусить бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них заочне рішення скасуванню не підлягає.

В силу вимог ч.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного терміну. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасникам справи перепонам для руху справи є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції. Така позиція викладена в рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України».

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Таким чином, будь-яких доказів, які б мали значення для правильного вирішення справи, заявник суду не надав, і на них у заяві про перегляд заочного рішення не послався взагалі.

Обставини, приведені в заяві, були предметом дослідження суду і їм надана відповідна правова оцінка.

Виходячи з обставин, вище викладених, висновків суду про неявку відповідача судове засідання без поважних причин, недоведеності при подачі заяви про перегляд заочного рішення суду обставин, що мають істотне значення для правильного вирішення справи, суд не знаходить підстав для задоволення заяви відповідача та перегляду заочного рішення суду.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 259, 268, 280, 284-288, 287, 288, 353 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Залишити без задоволення заяву відповідача ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення у цивільній справі № 758/7956/18 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики.

Заочне рішення Подільського районного суду м. Києва від 30 серпня 2019 р. у цивільній справі № 758/7956/18 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики - може бути оскаржено відповідачем до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Подільський районний суд м. Києва протягом 30 днів з дня постановлення даної ухвали.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя Подільського районного

суду м. Києва Н.М. Ларіонова