Справа № 171/1104/20
У Х В А Л А

23 листопада 2020 року суддя Високопільського районного суду Херсонської області Дамчук О.О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , яка діє на підставі довіреності в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету позову, ОСОБА_4 про визнання заповіту не дійсним.

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_3 , третя особа приватний нотаріус Апостолівського районного Нотаріального округу Дніпропетровської області Богомолов Вадим Ігоревич про визнання заповіту не дійсним.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї матеріали, суддя вважає, що позовна заява підлягає поверненню, з огляду на наступне.

Так, позов підписаний представником позивача, ОСОБА_1 , матеріали справи містять довіреність від 21.12.2019 року за якою ОСОБА_2 уповноважує ОСОБА_1 , зокрема, подавати позовні заяви, брати участь у судових засіданнях, отримувати копії судових рішень та інше.

Відповідно до ч. 2 ст. 175 ЦПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи. Так, відповідно до ч. 1 ст. 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Відповідно до ст. 131-2 Конституції України, виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення. У відповідності до підпункту 11 пункту 16-1 Перехідних положень Конституції України представництво відповідно до пункту 3частини першої статті 131-1 та статті 131-2 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року. Норми Конституції України є нормами прямої дії, якими чітко визначено, що представництво в судах здійснюється адвокатами. Норми Конституції України не підлягають тлумаченню.

Згідно ч. 1 ст. 60 ЦПК України, представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена. У порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин; 3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд (ч.1 ст.274 ЦПК України).

Чинний ЦПК України дає підстави вважати, що законодавець жодну із категорій справ, що відносяться до юрисдикції загальних судів, не відніс автоматично до малозначних справ, з огляду лише на предмет спору, натомість залишив за судом право вирішити за правилами якого провадження (спрощеного або загального) слід розглядати справу.

Указане питання суд вирішує під час відкриття провадження у справі (ч.2 ст.187 ЦПК України).

Частиною 1ст. 187 ЦПК України, визначено, що за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення заяви чи відмови у відкритті провадження, суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви. Таким чином, під «початком провадження» слід розуміти ухвалу суду про відкриття провадження у справі, яку постановив суд першої інстанції.

Аналіз наведених положень закону приводить до висновку, що представництво сторони, третьої особи, а також особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі, може бути здійснено представником на підставі довіреності без надання доказів адвокатської діяльності лише після віднесення судом справи до категорії малозначних, що буде відображено ухвалою суду (судді), зокрема ухвалою про відкриття провадження у справі. Зазначені положення не суперечать конституційній нормі щодо права особи на отримання професійної правничої допомоги особою, яка не здійснює адвокатську діяльність та представництва інтересів особи під час розгляду справи, віднесеної судом до малозначних.

Таким чином, повноваження представника позивача - Петрової І.О., якою подано позовну заяву, повинні бути підтвердженні довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність" ( ч. 4 ст. 62 ЦПК України).

Матеріали, додані до позовної заяви, відповідних підтверджень не містять.

Разом з тим, до позовної заяви не додано клопотання представника позивача ОСОБА_1 про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження, що врегульовано ст.276 ЦПК України.

Пунктом 1 ч.4 ст.185 ЦПК України передбачено, що позовна заява повертається коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати , або особою, посадове становище якої не вказано.

Таким чином, позовна заява підписана особою, повноваження якої щодо права підписання належними доказами не підтверджена, тому, враховуючи, що вказаний спір законодавець не відносить до малозначних справ, зважаючи на відсутність волевиявлення представника позивача (позивача) щодо розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, керуючись принципом диспозитивності та верховенства права, позов слід повернути представнику позивача.

Керуючись п.1 ч.4 ст.185 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву представника позивача ОСОБА_1 , яка діє на підставі довіреності в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету позову, ОСОБА_4 про визнання заповіту не дійсним - повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позовної заяви.

Ухвала суду може бути оскаржена безпосередньо до Херсонського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 15 (п`ятнадцяти) днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.О. Дамчук