ВАСИЛЬКІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 362/116/20
Провадження № 2/362/1259/20
У Х В А Л А

10.02.2020 року суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області Лебідь-Гавенко Г.М. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про скасування державного акта, державної реєстрації та кадастрового номеру,

в с т а н о в и в:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить скасувати державний акт Серії ЯД № 771502 від 20 серпня 2007 року на право власності на земельну ділянку площею 0,0953 га, розташовану Київська область Васильківський район садове товариство «Сотка», виданий ОСОБА_3 , кадастровим номером :01:011:0011 та державну реєстрацію права власності на вказану земельну ділянку на ім`я ОСОБА_2 та ОСОБА_3 та відповідний кадастровий номер.

Перевіривши позовну заяву й додані до неї матеріали, приходжу до висновку про те, що вона підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Згідно з частиною першою статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

Позовна заява не відповідає вимогам ст.ст.175-177 Цивільного процесуального кодексу України.

Згідно п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Так, в порушення пункту 2 частини другої статті 119 ЦПК України, позовна заява не містить ім`я представника позивача, його місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв`язку, якщо такі відомі.

Також, викладаючи обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, у заяві вказано, що оспорювані «документи прийнято з порушенням вимог чинного законодавства», проте, в порушення в порушення наведених вимог цивільного процесуального закону, у позові не зазначено доказів, що підтверджують такі обставини.

Тобто, згідно із вимогами пункту 6 частини другої статті 119 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування, а тому позивачу необхідно у новій редакції позовної заяви лише зазначити докази, що підтверджують зазначені ним у заяві обставини, на які він посилається як на підставу своїх вимог, а саме: того, що оспорювані «документи прийнято з порушенням вимог чинного законодавства».

Зокрема, у прохальній частини позову позивач заявляє вимоги про скасування державного акта і державної реєстрації права власності на земельну ділянку, однак, в супереч положенням цивільного процесуального закону, відповідні органи які здійснювали видачу державного акта і державну реєстрацію права власності на земельну ділянку не визначено відповідачами у справі, що позбавляє останніх можливості приймати участь у справі та захищатися від таких позовних вимог.

Тобто, позивачу слід вирішити питання щодо участі у даній справі в якості відповідачів відповідних уповноважених органів які здійснювали видачу державного акта і державну реєстрацію права власності на земельну ділянку відповідача.

При цьому, оскільки земельна ділянка відповідача знаходиться на території Садового товариства «Сотка», позивачу слід вирішити питання щодо участі у даній справі вказаного товариства в якості третьої особи.

Крім того, позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі та у спосіб, що встановлений Законом України «Про судовий збір».

Насамперед, позивачу необхідно врахувати вимоги частини третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір», відповідно до якої у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Отже, враховуючи, що у позові заявлено фактично три позовні вимоги немайнового характеру, а саме про:

- скасування державного акта;

- скасування державної реєстрації;

- скасування кадастрового номеру, позивачу слід сплатити судовий збір за кожну із вимог немайнового характеру.

Після цього, позивачу необхідно додати до позовної заяви документи, що підтверджують сплату ним судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Недоліки позовної заяви підлягають усуненню шляхом подання до суду позовної заяви у новій редакції, з урахуванням викладених вимог до неї, у тій кількості її примірників та додатків, скільки осіб заявлено відповідачами та/або третіми особами у справі.

У відповідності до частини першої ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві, що встановлено положеннями частини третьої ст. 185 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись статтями 174-177, 184, 185, 352-355 ЦПК України, суддя,

п о с т а н о в и в:

Позовну заявуОСОБА_1 до ОСОБА_2 про скасування державного акта, державної реєстрації та кадастрового номеру - залишити без руху та надати строк для усунення зазначених недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали.

Роз`яснити, що у разі не усунення недоліків у встановлений в ухвалі строк, позовна заява буде вважатись неподаною та повертається позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Г.М. Лебідь-Гавенко