Номер справи 623/326/20
Номер провадження 2-о/623/34/2020
РІШЕННЯ

іменем України

05 березня 2020 року Ізюмський міськрайонний суд Харківської області

у складі: головуючого - судді Винниченка П.П.

за участю: секретаря - Ардашевої Я.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Ізюмі цивільну справу за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин, заінтересована особа: Бригадирівська сільська рада Ізюмського району Харківської області, -

ВСТАНОВИВ:

В січні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про встановлення факту родинних відносин, заінтересована особа: Бригадирівська сільська рада Ізюмського району Харківської області, в якій просить ухвалити рішення про встановлення юридичного факту - родинних відносин між ним та ОСОБА_2 , померлою ІНФОРМАЦІЯ_1 , його рідною матір`ю. Судові витрати залишає за собою.

Заявник у судове засідання не з`явилася, його представник надала суду заяву про розгляд справи без її участі, заяву просила задовольнити в повному обсязі.

Представник заінтересованої особи в судове засідання не з`явився, надав письмову заяву про розгляд справи без його участі, з рішенням суду буде згоден.

Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Матеріалами справи встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_1 , виданим Виконавчим комітетом Бригадирівської сільської ради Ізюмського району Харківській області, актовий запис № 03.

На час смерті вона мешкала в селі Липчанівка Ізюмського району Харківської області.

Згідно ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина на державний акт на право приватної власності на земельну ділянку на території Бригадирівської сільської ради Ізюмського району Харківської області.

Заявник 23.01.2020 року звернувся до Ізюмської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті матері.

Листом Ізюмської державної нотаріальної контори Харківської області № 146/02-17 від 28.01.2020 року заявника повідомлено, що ним не надано документи, які підтверджують родинні зв`язки з померлою. Заявник звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Спадкова справа № 35/2020. Ізюмська державна нотаріальна контора видати свідоцтво про право на спадщину за законом не має можливості, так як відсутнє підтвердження родинних стосунків з померлою. Заявнику рекомендовано звернутись до Ізюмського міськрайонного суду Харківської області для визнання родинних стосунків для подачі заяви про прийняття спадщини.

Відповідно ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народженні після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.?

Згідно ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати заяву про прийняття спадщини.

Згідно ч. 1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення (п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України).

Перелік фактів, які підлягають встановленню судом в окремому провадженні викладений в ч. 1 ст. 315 ЦПК України та не є вичерпним (ч. 2 ст. 315 ЦПК України).

Зокрема суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами (п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України).

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 318 ЦПК України у заяві про встановлення факту повинно бути зазначено причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт.

Крім того, згідно п. 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», при розгляді справи про встановлення факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої зазначені в документі, на збігаються з ім`ям, по батькові, прізвищем, місцем і часом народження цієї особи, вказаним у свідоцтві про народження або в паспорті, в тому числі, факту належності правовстановлюючого документа, в якому допущені помилки у прізвищі, імені, по батькові або замість імені чи по батькові зазначені ініціали, суд повинен запропонувати заявникові подати докази про те, що правовстановлюючий документ належить йому і що організація, яка видала документ, не має можливості внести до нього відповідні виправлення.

Відповідно до діючого законодавства заявниками у справі про встановлення факту родинних відносин можуть бути, зокрема, спадкоємці померлої особи, котрі мають право на спадщину, проте, не мають відповідних документів, котрі підтверджують кровний зв`язок із померлим, або у цих документах була допущена помилка яку не можна виправити позасудовим шляхом.

Пунктом 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» № 5 від 31.03.1995 р. передбачено, що в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення.

Згідно абз. 2 п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України за №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім`єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до 1 січня 2004 року тощо.

Аналогічно згідно п. 7 постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення спадщини.

Встановлення даного юридичного факту необхідно заявнику для подальшого оформлення спадщини.

Враховуючи встановлені судом обставини, заява ОСОБА_1 підлягає задоволенню.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст. 258, 265, 315, 318, 319 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

Заяву ОСОБА_1 задовольнити.

Встановити юридичний факт родинних відносин між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , та ОСОБА_2 , померлою ІНФОРМАЦІЯ_1 , його рідною матір`ю.

З текстом рішення можна ознайомитись в Єдиному державному реєстрі судових рішень за посиланням http://reyestr.court.gov.ua

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через Ізюмський міськрайонний суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги у 30-денний строк з дня проголошення рішення.

Суддя: П. П. Винниченко