Апеляційне провадження № 22-ц/824/1851/2020
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 лютого 2020 року м. Київ

Унікальний номер справи 368/1465/13-ц

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: судді-доповідача - Шахової О.В., суддів: Саліхова В.В., Соколової В.В., за участю секретаря судового засідання Пащенко О.П.,

сторони справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві клопотання представника ОСОБА_1 - ОСОБА_3 про призначення додаткової експертизи,-

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Київського апеляційного суду перебуває справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, усунення перешкод у користуванні власністю, зобов`язання вчинити дії та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про зобов`язання вчинити дії, відшкодування матеріальної та моральної шкоди.

4 грудня 2019 року до суду надійшло клопотання ОСОБА_1 - ОСОБА_3 про призначення додаткової експертизи.

Своє клопотання обґрунтовує тим, що ухвалою апеляційного суду Київської області від 29 серпня 2017 року по справі було призначено додаткову судову земельно-технічну експертизу. Одним із питань експертизи було: чи відповідають межі земельної ділянки ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 , згідно державного акту на право власності на земельну ділянку серія НОМЕР_1 від 21.01.1999 фактичним межам на місцевості? Якщо ні, то вказати які відхилення?

На виконання вказаної ухвали експертами було проведено дослідження та складено висновок № 3818/18-41 від 23.05.2019.

Проте, згідно вказаного висновку експерти надали відповідь на вказане в ухвалі питання, користуючись координатами земельної ділянки ОСОБА_1 , які вказані на сторінці 14-15 висновку.

Зазначає, що вказані координати не відповідають координатам, що містяться в технічній документації по складанню державного акту на право приватної власності на землю ОСОБА_1 . При цьому, координати не відповідають всім показникам та не є координатами, на основі яких виготовлявся державний акт ОСОБА_1 , так як ним отримано технічну документацію по складанню державного акту на право приватної власності на землю ОСОБА_1 лише в 2019 році.

Долучаючи до клопотання про призначення додаткової експертизи технічну документацію по складанню державного акту на право приватної власності на землю ОСОБА_1 просить провести додаткову судову земельно-технічну експертизу, на вирішення якої поставити наступні запитання: чи відповідають фактичним межам на місцевості межі земельної ділянки ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 , згідно державного акту на право власності на земельну ділянку серія НОМЕР_1 від 21.01.1999 по координатах, вказаним в технічній документації по складанню державного акту на право приватної власності на землю ОСОБА_1 .? Якщо ні, то вказати де відхилення?

Проведення експертизи запропонував провести в Київському науково-дослідному інституті судових експертиз.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_3 підтримали заявлене клопотання.

Представник відповідача ОСОБА_2 - ОСОБА_4 заперечував проти задоволення заявленого клопотання, посилаючись на те, що подана технічна документація належно не посвідчена, а приведена в ній Державна геодезична система координат 1963 року по осям не відповідає Державній геодезичній референцній системі координат УСК-2000 по осям, яка застосовувалася у висновку експерта від 23.05.2019 № 3818/18-41. Вважав, що по справі достатньо доказів для розгляду її по суті без проведення чергової додаткової експертизи.

Апеляційний суд, заслухавши думку учасників судового розгляду, з`ясувавши обставини справи та перевіривши доводи заявленого клопотання, приходить до висновку, що воно підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

В порядку ст. 102 ЦПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.

Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.

Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи. Висновок експерта викладається у письмовій формі і приєднується до справи.

Згідно з положеннями ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

За частинами 1, 3, 5 статті 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи. Ухвала про призначення експертизи направляється особам, яким доручено проведення експертизи, та учасникам справи. Об`єкти та матеріали, що підлягають дослідженню, направляються особі, якій доручено проведення експертизи (провідному експерту або експертній установі). В ухвалі про призначення експертизи суд попереджає експерта про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

Відповідно до ч.3-7 ст.103 ЦПК України при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з врахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Питання, які ставляться експерту, і його висновок щодо них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта.

Призначений судом експерт невідкладно повинен повідомити суд про неможливість проведення ним експертизи через відсутність у нього необхідних знань або без залучення інших експертів.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 113 ЦПК України, якщо висновок експерта буде визнано неповним або неясним, судом може бути призначена додаткова експертиза, яка доручається тому самому експерту або іншому експерту (експертам).

Відповідно до п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 30.05.1997 роз`яснено, що судам слід мати на увазі, що первинною є експертиза, при

проведенні якої об`єкт досліджується вперше.

За змістом ст.75 КПК (1001-05) чи ст.61 ЦПК (1501-06) додаткова експертиза призначається після розгляду судом висновку первинної експертизи, коли з`ясується, що усунути неповноту або неясність висновку шляхом допиту експерта неможливо.

Висновок визнається неповним, коли експерт дослідив не всі подані йому об`єкти чи не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання. Неясним вважається висновок, який нечітко викладений або має невизначений, неконкретний характер.

В ухвалі про призначення додаткової експертизи суду необхідно зазначати, які висновки експерта суд вважає неповними чи неясними або які обставини зумовили необхідність розширення експертного дослідження.

Проведення додаткової експертизи може бути доручено тому самому або іншому експертові.

Відповідно до абз.3 п.1.2.11 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, додатковою є експертиза, якщо для вирішення питань щодо об`єкта, який досліджувався під час проведення первинної експертизи, необхідно провести додаткові дослідження або дослідити додаткові матеріли (зразки для порівняльного дослідження, вихідні дані, тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи.

Предметом дослідження при проведенні додаткової експертизи можуть бути дещо уточнені або взагалі інші питання, ніж ті, що ставилися перед експертом під час проведення первісної експертизи.

Як вбачається, ухвалою апеляційного суду Київської області від 29 серпня 2017 року по справі призначено додаткову судову земельно-технічну експертизу, для виконання якої за клопотанням судового експерта Савчака В.В. від 26.09.2017 витребувувались оригінал або належним чином завірена копія документації із землеустрою, за якою виконувалося формування земельної ділянки, переданої у власність ОСОБА_1 з каталогами координат поворотних точок меж земельних ділянок в повному об`ємі із семизначних цифр до коми (координати СК Державної геодезичної мережі 1963) та оригінал або належним чином завірена копія документації із землеустрою, за якою виконувалося формування земельної ділянки, переданої у власність ОСОБА_2 з каталогами координат поворотних точок меж земельних ділянок в повному об`ємі із семизначних цифр до коми (координати СК Державної геодезичної мережі 1963).

Згідно повідомлення судового експерта Савчака В.В. від 22.12.2017, за результатами дослідження ухвали та матеріалів справи експертом досягнуто висновку, що наданих документів недостатньо для проведення судової земельної експертизи, існує необхідність у наданні додаткових документів.

Проте, таких документів експерту надано не було.

Під час судового розгляду справи в Київському апеляційному суді представник ОСОБА_1 - ОСОБА_3 повідомив, що він звернувся до Відділу у Кагарлицькому районі Головного управління Держгеокадастру у Київській області з адвокатським запитом про надання йому технічної документації по складанню державних актів на праві приватної власності на землю громадянам с. Стайки. 4 грудня 2019 року подав до суду апеляційної інстанції клопотання про проведення додаткової судової земельно-технічної експертизи, до якого він долучив належно посвідчену технічну документацію, яка витребовувалась експертами в 2017 році при проведенні експертизи за ухвалою апеляційного суду Київської області від 29 серпня 2017 року.

В силу ст. 110 ЦПК України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні.

Відповідно до пункту 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України N 8 від 30.05.97 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» (Із змінами, внесеними згідно з Постановою Пленуму Верховного Суду України N 15 (v0015700-98) від 25.05.98), проведення експертизи в суді повинно здійснюватися з додержанням правил, передбачених статтями 310, 311 КПК (1003-05), статтями 57-61 (1501-06), 190 (1502-06) ЦПК. При цьому суд виконує такі дії, зокрема, у нарадчій кімнаті обмірковує всі питання, виключає ті з них, що виходять за межі компетенції експерта або не стосуються предмета доказування, формулює питання, які він порушує перед експертом з власної ініціативи, остаточно визначає коло питань, що виносяться на вирішення експертизи, і виносить ухвалу (постанову) про її призначення.

За таких обставин апеляційний суд приходить до висновку про наявність підстав для призначення додаткової у справі судової земельно-технічної експертизи.

Керуючись ст.ст. 113, 367 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Клопотання представника ОСОБА_1 - ОСОБА_3 про призначення додаткової експертизи - задовольнити.

Призначити по справі додаткову судову земельно-технічну експертизу, проведення якої доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (м. Київ, вул. Смоленська, 6), попередивши їх про кримінальну відповідальність за відмову від дачі висновку та дачу завідомо неправдивого висновку за ст.ст. 384, 385 КК України.

На вирішення експертизи поставити наступні запитання:

- чи відповідають фактичним межам на місцевості межі земельної ділянки ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 , згідно державного акту на право власності на земельну ділянку серія НОМЕР_1 від 21.01.1999 по координатах, вказаним в технічній документації по складанню державного акту на право приватної власності на землю ОСОБА_1 .? Якщо ні, то вказати де відхилення?

Для дослідження в розпорядження експерта надати цивільну справу № 368/1465/13-ц.

Витрати, пов`язані із проведенням експертизи, покласти на ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_2 ; АДРЕСА_2 ).

Роз`яснити сторонам наслідки ухилення від участі в експертизі, передбачені статтею 109 ЦПК України, а саме, що у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Провадження по справі зупинити до отримання висновку експерта.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і в частині зупинення провадження може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Повний текст ухвали складено 20 лютого 2020 року.

Суддя-доповідач

Судді: