Провадження № 2-ві/645/4/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 лютого 2020 року Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді - Мартинової О.М.,

секретар судових засідань - Костін О.Б.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Харкові клопотання ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про відвід судді Фрунзенського районного суду м. Харкова Ульяніч І.В.,

В С Т А Н О В И В :

В провадженні судді Фрунзенського районного суду м. Харкова Ульяніч І.В. перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_2 до Харківської районної державної адміністрації Харківської області, третя особа: ОСОБА_4 , Харківська міська рада про визнання протиправними дій щодо надання дозволу на розробку проекту землеустрою, висновку по погодженню проекту землеустрою, визнання недійсним проекту землеустрою.

10 лютого 2020 року позивачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 подали до суду клопотання про відвід судді Ульяніч І.В., мотивуючи тим, що суддя Ульяніч І.В. грубо порушує чинне Законодавство України, відмовляє та не забезпечує стороні позивачів у витребуванні доказів згідно ст. 137 ЦПК України, а саме відмовляє отримати відповідь від колишнього голови ХОДА ОСОБА_5 , що дуже важливо при розгляді справи. Разом з тим, зазначили, що згідно інструкції з діловодства підпис - обов`язковий реквізит службового документа, що надає документу юридичну силу. Без підпису документ не має юридичної сили. Суддя Ульяніч І.В. ігнорує цей правочин, упереджено ставиться до сторони позивачів, грубо, безтактно перешкоджає, перериває пояснення позивача ОСОБА_1 суду, в той час, як не перешкоджає давати пояснення представнику третьої особи ОСОБА_6 , радить (надає юридичну пораду) ОСОБА_6 надавати певні докази (рішення судів) в судовому засіданні, що недопустимо, свідчить про те, що суддя формує справу та готує винесення ухвали на користь третьої особи. Також зазначили, що суддя Ульяніч І.В. знаходиться в особистих стосунках з третьою особою ОСОБА_4 . Так, 03.07.2019 року третя особа ОСОБА_4 в судовому засіданні ображав позивача ОСОБА_1 , погрожував їй, а головуючий суддя Ульяніч І.В. навіть не зробила зауваження ОСОБА_4 . Склались обставини, які викликають сумніви в об`єктивності та неупередженості судді. Позивачі не вірять суддя Ульяніч І.В. в її неупередженість, об`єктивність правосуддя, підозрюють її в корупції.

Ухвалою судді Фрунзенського районного суду м. Харкова Ульяніч І.В. від 17 лютого 2020 року заявлений відвід визнано необґрунтованим, клопотання про відвід передано для його вирішення іншому судді у відповідності до вимог ч.3 ст.40 та ч. 1 ст. 33 ЦПК України.

Після проведення автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.02.2020 року клопотання ОСОБА_1 , ОСОБА_2 . про відвід судді Ульяніч І.В, було передано на розгляд судді Фрунзенського районного суду м. Харкова Мартиновій О.М.

Ухвалою Фрунзенського районного суду м.Харкова від 20 лютого 2020 року призначено справу до розгляду у судове засідання без повідомлення учасників справи.

Частиною 8 статті 40 ЦПК України передбачено, що суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

Згідно ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року, суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 р. № 475/ 97 - ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Згідно положень, визначених у постанові Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ "Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних і справ про адміністративні правопорушення" №11 від 17 жовтня 2014 року, при здійсненні правосуддя судам слід брати до уваги те, що відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод ( РИМ, 4. XI. 1950 ) кожен має право на судовий розгляд своєї справи упродовж розумного строку.

У зв`язку з тим, що розгляд справи здійснювався за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, у відповідність до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, судом не здійснювалося.

Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, клопотання про відвід судді Ульяніч І.В., приходить до наступного висновку.

Підстави для відводу (самовідводу) судді визначені ст. 36 ЦПК України.

Так, статтею 36 ЦПК України передбачено, що суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Згідно ч. 3 ст. 39 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим.

Відповідно до ч.ч. 2, 3 ст. 40 ЦПК України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

При вирішенні справи «Білуха проти України» Європейський суд з прав людини у пункті 49 рішення з посиланням на свою усталену практику зазначає, що наявність безсторонності відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. За суб`єктивним критерієм беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду.

У пункті 52 цього ж рішення щодо об`єктивного критерію зазначено, що при вирішенні питання, чи є у справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Як зазначив Європейський суд у справі "Мироненко і Мартенко проти України" (рішення від 10 грудня 2009 року), наявність безсторонності має визначатися, для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (див., зокрема, рішення у справах "Фей проти Австрії" (Fey v. Austria), рішення від 24 лютого 1993 року, серія А, N 255, с. 12, п. 27, 28 і 30, та "Веттштайн проти Швейцарії" (Wettstein v. Switzerland, заява N 33958/96, п. 42, ЄСПЛ 2000-XII). У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (див. рішення у справі "Пуллар проти Сполученого Королівства" Pullar v. the United Kingdom), рішення від 10 червня 1996 року, Reports 1996-III, с. 794, п. 38).

Особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного (див. згадане вище рішення у справі Веттштайна Wettstein), п. 43).

Враховуючи вищевикладене, а також практику Європейського суду з прав людини, який неодноразово зазначав, що презумпція особистої неупередженості судді діє до тих пір, поки не доведено інше, суд вважає, що позивачем не зазначені та не доведені будь-які обставини, які викликають сумнів в некомпетентності та упередженості судді при вирішенні даної цивільної справи.

Викладені в клопотанні про відвід доводи позивачів щодо некомпетентності та упередженості головуючого судді Ульяніч І.В. при розгляді справи є необґрунтованими, оскільки об`єктивними даними не підтверджуються і по суті гуртуються на незгоді позивачів з процесуальними діями головуючого по справі.

Відповідно до ст.ст. 126, 129, 129-1 Конституції України, ст.ст. 6, 13 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», незалежність і недоторканність судді гарантуються Конституцією і законами України; здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу. Суди здійснюють правосуддя на основі Конституції і законів України та на засадах верховенства права; суд ухвалює рішення іменем України.

Таким чином, позивачами ОСОБА_1 , ОСОБА_2 не вказано жодного доказу, який підтверджує обґрунтованість заявленого відводу головуючому судді у справі, визначені статтею 36 ЦПК України.

Враховуючи, що позивачами не зазначено жодної законної підстави, передбаченої ст. 36 ЦПК України для відводу судді, суд вважає клопотання про відвід необґрунтованим та такою, що задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 36, 39, 40 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про відвід судді Фрунзенського районного суду м. Харкова Ульяніч І.В. при розгляді цивільної справи за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_2 до Харківської районної державної адміністрації Харківської області, третя особа: ОСОБА_4 , Харківська міська рада про визнання протиправними дій щодо надання дозволу на розробку проекту землеустрою, висновку по погодженню проекту землеустрою, визнання недійсним проекту землеустрою - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя -