Постанова

Іменем України

19 лютого 2020 року

м. Київ

справа № 263/15158/18

провадження № 61-14131св19

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Висоцької В. С.,

суддів: Грушицького А. І. (суддя-доповідач), Литвиненко І. В., Сердюка В. В., Фаловської І. М.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - публічне акціонерне товариство «ДТЕК Донецькобленерго»,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Жовтневого районного суду міста Маріуполя Донецької області від 23 травня 2019 року у складі судді Шатілової Л. Г. та постанову Донецького апеляційного суду від 03 липня 2019 року у складі колегії суддів: Попової С. А., Кочегарової Л. М., Ткаченко Т. Б.,

у справі за позовом ОСОБА_1 до публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» про визнання незаконним та скасування рішення.

ОПИСОВА ЧАСТИНА

Короткий зміст позовних вимог

У листопаді 2018 року ОСОБА_1 звернулась в суд з позовом до публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» (далі - ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго») про визнання незаконним та скасування рішення.

Позивач зазначала, що 30 липня 2018 року представниками ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» складено акт про порушення Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 (далі - ПКЕЕН). У цьому акті вказано про самовільне підключення електричних установок до електричної мережі енергопостачальника з порушенням схеми обліку: накид дротів навантаження на лінію електропередачі - підключені дві додаткові фази для живлення токоприйомників повз прилад обліку.

На підставі вказаного акту 15 серпня 2018 року комісією Маріупольського РЕМ ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» було здійснено розрахунок за спожиту електричну енергію та прийнято рішення про стягнення з позивача грошової суми у розмірі 106 949,33 грн, яку в подальшому було зменшено до 53 474,67 грн.

Незаконність наведеного вище рішення комісії Маріупольського РЕМ ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» ОСОБА_1 пояснювала незазначенням у ньому місць підключення до відповідних мереж, що є порушенням абзацу 14 пункту 3.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562 (далі - Методика). Крім цього, вказувала на неправомірність зробленого представником відповідача розрахунку за період у 12 місяців, що передували дню виявлення порушення, а також на те, що на момент складення акту про порушення ПКЕЕН втратили чинність.

Вищезазначеним обґрунтовувала наявність підстав для задоволення позову.

Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанцій

Ухвалою Жовтневого районного суду міста Маріуполя Донецької області від 23 травня 2019 року, залишеною без змін постановою Донецького апеляційного суду від 03 липня 2019 року, провадження у цивільній справі закрито.

Закриваючи провадження місцевий суд, посилаючись на правовий висновок, викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду у справі № 522/12901/17-ц, вказав на те, що обраний позивачем спосіб захисту прав шляхом подання позову про скасування протоколу щодо розгляду акту про порушення Правил та визнання неправомірними дій комісії Маріупольського РЕМ ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» щодо розгляду зазначеного акту сам по собі не сприяє ефективному відновленню порушеного права.

Залишаючи без змін ухвалу місцевого суду, апеляційний суд зазначив про відсутність передбаченого у Правилах роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг№ 312 від 14 березня 2018 року (далі - Правила № 312) самостійного способу захисту прав і інтересів споживача - шляхом скасування протоколу комісії енергопостачальника.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

У касаційній скарзі, поданій у липні 2019 року, ОСОБА_1 , посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить скасувати ухвалу місцевого суду та постанову суду апеляційної інстанції і направити справу для продовження розгляду до місцевого суду.

Рух справи у суді касаційної інстанції

Ухвалою Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 29 липня 2019 року відкрито касаційне провадження у зазначеній цивільній справі, витребувано справу та надано строк для подачі заперечень на касаційну скаргу.

27 серпня 2019 року справу розподілено колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду в складі Грушицького А. І. (суддя-доповідач), Сердюка В. В., Фаловської І. М.

Ухвалою Верховного Суду від 11 вересня 2019 року справу призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження в складі п`яти суддів.

Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16 вересня 2019 року визначено такий склад колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду для розгляду справи: Грушицький А. І. (суддя-доповідач), Висоцька В. С., Литвиненко І. В., Сердюк В. В., Фаловська І. М.

Ухвалою Верховного Суду від 25 вересня 2019 року касаційне провадження у справі № 263/15158/18 (провадження № 61-14131св19) зупинено до закінчення перегляду в касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду справи № 910/17955/17 (провадження № 12-137гс19).

Ухвалою Верховного Суду від 29 січня 2020 року касаційне провадження у справі № 263/15158/18 (провадження № 61-14131св19) поновлено.

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Пунктом 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ» від 15 січня 2020 року № 460-ІХ установлено, що касаційні скарги на судові рішення, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цим Законом, розглядаються в порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом. Тому у тексті цієї постанови норми ЦПК України наводяться в редакції, яка була чинною станом на 07 лютого 2020 року.

Аргументи учасників справи

Доводи особи, яка подала касаційну скаргу

Касаційна скарга мотивована тим, що при вирішенні справи судами попередніх інстанцій було залишено поза увагою встановлену законодавчими приписами можливість оскарження в судовому порядку рішення енергопостачальника щодо визначення розміру та порядку відшкодування завданих йому збитків.

Заявник зазначає, що правовідносини, які були предметом розгляду Великої Палати Верховного Суду при ухваленні постанови від 06 лютого 2019 року у справі № 522/12901/17-ц, на яку посилаються суди попередніх інстанцій в оскаржуваних судових рішеннях, виникли до набрання чинності Правилами № 312. При цьому вказаними Правилами № 312 передбачено, що спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта про порушення, при визначенні розміру суми збитків, належної до оплати, а також при здійсненні платежів, вирішуються у судовому порядку.

Наведеним ОСОБА_1 обґрунтовує невідповідність вимогам закону висновків судів попередніх інстанцій про неможливість розгляду справи в судовому порядку.

Відзив на касаційну скаргу іншими учасниками справи не подано

Фактичні обставини справи, встановлені судами

30 липня 2018 року представником ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» було складено акт про порушення ПКЕЕН, на підставі якого 15 серпня 2018 року комісія Маріупольського РЕМ ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» здійснила розрахунок і прийняла рішення № 1796, яке оформлене протоколом, про нарахування заборгованості за спожиту, але не враховану приладом обліку електричну енергію, в сумі 106 949,33 грн, яку в подальшому було зменшено до 53 474,67 грн.

Відповідач звернувся до Приморського районного суду міста Маріуполя з позовом до ОСОБА_1 про стягнення вартості спожитої, але не врахованої приладом обліку електричної енергії, визначеної на підставі акту про порушення № 220988 ПКЕЕН від 30 липня 2018 року в розмірі 53 365,68 грн.

Звертаючись до суду із цим позовом ОСОБА_1 вказувала на помилковість розрахунку, який здійснено РЕМ ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» із порушенням Методики та, при цьому, посилалась на закріплену законодавством можливість оскарження рішення енергопостачальника, яким визначено розмір та порядок відшкодування збитків, завданих йому внаслідок викрадення електричної енергії.

МОТИВУВАЛЬНА ЧАСТИНА

Позиція Верховного Суду

Згідно із положенням частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до вимог частин першої і другої статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Згідно з частиною першою статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції.

Вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи касаційної скарги, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що касаційна скарга підлягає задоволенню.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

Згідно пункту 53 ПКЕЕН, акт про порушення яких став підставою для прийняття оскаржуваного позивачем рішення, оформленого протоколом, рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається побутовому споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність побутового споживача до порушення цих Правил. У разі відмови побутового споживача від сплати вартості необлікованої електричної енергії енергопостачальник звертається з позовом до суду та має право припинити постачання електричної енергії після прийняття судом рішення на користь енергопостачальника (крім випадку виявлення факту самовільного підключення). Якщо між побутовим споживачем і енергопостачальником не досягнуто згоди щодо користування електричною енергією, її оплати, збереження засобів обліку тощо, спірні питання вирішуються в установленому законодавством порядку.

З огляду на вищевикладене, спірним може бути питання незгоди споживача із рішенням енергопостачальника, оформленого протоколом, про нарахування вартості необлікованої електричної енергії на підставі зафіксованого в акті порушення ПКЕЕН, що спонукало ОСОБА_1 звернутись із цим позовом до суду з вимогою визнати незаконним та скасувати рішення комісії Маріупольського РЕМ ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго», оформлене протоколом по розгляду акта про порушення ПКЕЕН. При цьому обраний позивачем спосіб захисту свого права, яке вона вважає порушеним, не суперечить встановленому законодавством порядку вирішення спірних питань, що можуть виникнути між побутовим споживачем і енергопостачальником, перелік яких не є вичерпним.

Таким чином, вимога про оскарження рішення комісії електропередавальної організації про визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості, оформленого протоколом з розгляду акта пропорушення ПКЕЕН, має розглядатися судом як вимога про визнання повністю або частково недійсним акта постачальника електричної енергії.

Аналогічний за змістом правовий висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 січня 2020 року у справі № 910/17955/17 (провадження № 12-137гс19).

Велика Палата Верховного Суду у пункті 81 вищенаведеної постанови зазначила, що вимога про скасування рішення комісії електропередавальної організації про визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості є способом захисту прав та інтересів, установленим законом, оскільки таке рішення комісії, оформлене протоколом з розгляду акта про порушення ПКЕЕ, безпосередньо впливає на права та обов`язки відповідного суб`єкта господарювання в контексті його відносин з електропередавальною організацією, встановлює обсяг і вартість недоврахованої електроенергії та створює загрозу припинення електропостачання відповідного споживача.

Вказуючи на відсутність підстав для відступу від висновку щодо застосування норми права в подібних правовідносинах, викладеного в раніше ухваленому рішенні Великої Палати Верховного Суду у справі № 522/12901/17-ц (провадження № 14-503цс18), Велика Палата Верховного Суду при ухваленні постанови у справі № 910/17955/17 (провадження № 12-137гс19) вказала, що у справі № 522/12901/17-ц питання щодо скасування рішення комісії не було предметом розгляду.

У справі № 522/12901/17-ц позивач просив суд скасувати протокол засідання комісії щодо розгляду акта про порушення Правил користування електричною енергією та визнати дії комісії ПАТ «ЕК Одесаобленерго» щодо розгляду зазначеного акта неправомірними.

У цій справі ОСОБА_1 просила визнати незаконним та скасувати рішення комісії Маріупольського РЕМ ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго», оформлене протоколом № 1796 від 15 серпня 2018 року по розгляду акта про порушення ПКЕЕН.

У першому випадку предметом позову був протокол щодо розгляду акта, а у другому - рішення, оформлене протоколом.

Враховуючи наведене, вважаючи, що цей спір не підлягає судовому розглядові, місцевий суд, з висновком якого погодився суд апеляційної інстанції, не звернув уваги на різний предмет позовних вимог у цих справах та відсутність підстав для застосування у цій справі висновку, наведеного у постанові Великої Палати Верховного Суду від 06 лютого 2019 року в справі № 522/12901/17-ц.

Отже, висновок про те, що вимоги позивача не підлягають судовому розгляду а провадження у справі підлягає закриттю є таким, що зроблений без встановлення дійсних обставин справи.

Апеляційний суд, надаючи відповідь на довід позивача, зазначив, що визначення у пункті 8.2.7 Правил № 312 можливості вирішення в судовому порядку спірних питань, які виникають між сторонами при складанні акта про порушення, при визначенні розміру суми збитків, належної до оплати не суперечить висновку суду першої інстанції щодо можливості з`ясування і вирішення цих спірних питань в судових провадженнях щодо відшкодування матеріальних збитків енергопостачальникові.

Колегія суддів звертає увагу, що посилання суду на можливість здійснення перевірки порядку визначення і розміру поставлених в провину споживачеві збитків лише під час судового розгляду справи за позовом енергопостачальника порушує право споживача на доступ до суду, що передбачений пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 409 ЦПК України суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право скасувати судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій повністю або частково і передати справу повністю або частково на новий розгляд, зокрема, за встановленою підсудністю або для продовження розгляду.

Згідно із частинами четвертою, шостою статті 411 ЦПК України підставою для скасування судових рішень суду першої та апеляційної інстанцій і направлення справи для продовження розгляду є порушення норм матеріального чи процесуального права, що призвели до постановлення незаконної ухвали суду першої інстанції та (або) постанови суду апеляційної інстанції, що перешкоджають подальшому провадженню у справі. Справа направляється на новий розгляд до суду апеляційної інстанції, якщо порушення норм процесуального права допущені тільки цим судом.

Враховуючи наведені обставини, ухвалу суду першої інстанції та постанову апеляційного суду необхідно скасувати, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись статями 400-402, 406, 409, 411, 416 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Жовтневого районного суду міста Маріуполя Донецької області від 23 травня 2019 року та постанову Донецького апеляційного суду від 03 липня 2019 року скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий Судді:В. С. Висоцька А. І. Грушицький І. В. Литвиненко
В. В. Сердюк
І. М. Фаловська