КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 листопада 2020 року Київський апеляційний суд в складі:

Суддя - доповідач: Андрієнко А.М.

Суддів: Соколової В.В.

Поліщук Н.В.

При секретарі Дроздовій Ж.В.

Розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за апеляційною скаргою директора Товариства з обмеженою відповідальністю «Рента-Капітал» Мазура Богдана Валерійовича на ухвалу Святошинського районного суду м. Києва, постановлену суддею Миколаєць І.Ю. 03 серпня 2020 року про залишення позовної заяви без розгляду по цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Рента-Капітал» до Територіальної громади м. Києва в особі Київської міської ради, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом,

У С Т А Н О В И Л А :

У серпні 2018 року позивач ТОВ «Рента-Капітал» звернувся до суду з позовом до відповідачів Територіальної громади м. Києва в особі Київської міської ради, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 03 серпня 2020 року позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Рента-Капітал» до Територіальної громади м. Києва в особі Київської міської ради, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом залишено без розгляду.

Не погодившись з ухвалою суду, директор ТОВ «Рента - Капітал» Мазур Б.В. подав на неї апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу суду скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції, посилаючись на те, що оскаржувана ухвала є незаконною та такою, що порушує його права та законні інтереси, прийнята з порушенням норм процесуального права.

Зокрема, вказує на те, що суд безпідставно залишив без розгляду його позовну заяву, оскільки позивач не з`явився у судове засідання з поважних причин, оскільки 13.04.2020 року діяли карантинні обмеження та повністю було припинено роботу громадського транспорту, що унеможливило явку у судове засідання позивача, а 03.08.2020 року позивача не було проінформовано по переїзд суду до іншого приміщення і представник позивача з`явився у судове засідання за адресою, яка була вказана у повістці.

Представник позивача у суді апеляційної інстанції підтримав апеляційну скаргу та просив її задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 та її представник просили апеляційну скаргу залишити без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції - без змін.

Територіальна громада м. Києва в особі Київської міської ради, ОСОБА_1 в судове засідання не з'явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені.

На підставі ст. 372 ЦПК України колегія суддів прийшла до висновку про можливість розгляду справи за відсутності осіб, що не з`явились.

Розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість постановленої ухвали, колегія суддів дійшла до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Залишаючи позовну заяву без розгляду, суд першої інстанції виходив із того, що належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки.

Проте, колегія суддів вважає, що такий висновок суду першої інстанції не у повній мірі відповідає обставинам справи, виходячи з наступного.

Відповідно до ст.263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Відповідно до ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмету спору на власний розсуд.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість:

1) керує ходом судового процесу;

2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами;

3) роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій;

4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом;

5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Як установлено судом, у серпні 2018 року позивач ТОВ «Рента-Капітал» звернувся до суду із даним позовом.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 15.08.2018 року відкрито провадження у справі.

Як вбачається з матеріалів справи, про день та час слухання справи 13.04.2020 року представник позивача був повідомлений належним чином під розписку (а.с. 98).

Згідно з довідкою, яка міститься в матеріалах справи, 13.04.2020 року фіксація судового засідання при розгляді справи не проводилася у зв`язку із неявкою учасників, наступне судове засідання було призначене на 03.08.2020 року.

Згідно з повідомленням про вручення поштового відправлення позивача було повідомлено про час наступного судового засідання 3.08.2020 у приміщенні суду за адресою: м. Київ, вул. Жилянська, 142.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 03 серпня 2020 року позов було залишено без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача у судове засідання.

Проте, суд першої інстанції дійшов невірного висновку про те, що позивач був повідомленим належним чином про час та місце судового засідання, оскільки, як вбачається з матеріалів справи, розгляд справи відбувся в іншому приміщенні суду по вул. Якуба Коласа, 27, про що не було повідомлено позивача належним чином, тому неявку позивача у друге судове засідання, не можна вважати повторною, в розумінні ч.5 ст.223 ЦПК та п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, оскільки положення вказаної статті регламентує наявність обов`язкової умови, а саме: позивач повинен бути належним чином повідомлений про дату та місце судового засідання. Лише у разі дотримання даної вимоги, підлягає застосуванню положення ст. 257 ЦПК України.

За таких обставин, суд першої інстанції дійшов необґрунтованого висновку про наявність підстав для застосування положень ст. 257 ЦПК України та залишення без розгляду позовної заяви ТОВ «Рента-Капітал».

Крім того, як вбачається із ухвали суду першої інстанції від 3 серпня 2020 року позивач і 13.04.2020 і 03.08.2020 не з'явився не у судове , а у підготовче засідання.

Статтею 196 ЦПК України передбачено, що для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій.

Положеннями статті 189 ЦПК України визначено, що завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Підготовче засідання проводиться судом з повідомленням учасників справи (частина перша статті 197 ЦПК України).

Відповідно до частини першої статті 200 ЦПК України у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті.

Згідно з частинами першою та другою статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні.

Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

За змістом пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Аналіз змісту пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України свідчить про те, що залишення позовної заяви без розгляду з цієї підстави може мати місце лише в тому випадку, якщо позивач, який був належним чином повідомлений про час слухання справи, повторно не з`явився саме в судове засідання, а не в підготовче засідання.

Такий висновок узгоджується з правовими позиціями Верховного Суду у складі Другої судової палати Касаційного цивільного суду, викладеними у постановах від 21 жовтня 2019 року у справі № 759/15271/17 (№ 61-14373св19) та від 11 березня 2020 року у справі № 761/8849/19 (№ 61-21428св19).

За таких обставин, суд першої інстанції дійшов передчасного висновку про наявність підстав для застосування положень ст. 257 ЦПК України та залишення без розгляду позовної заяви ТОВ «Рента-Капітал»

Відповідно до ст. 379 ЦПК України, підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Колегія суддів вважає, що правом на залишення заяви без розгляду суд наділений лише за сукупності певних установлених законом умов: належного повідомлення позивача про час та місце судового засідання; повторної неявки позивача в судове засідання, яка в такому разі визнається як друга поспіль неявка; ненадходження від позивача клопотання про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення перешкоджає розгляду справи .

За таких обставин оскаржувана ухвала суду підлягає скасуванню, а справа направленню для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст. 367, 374, 379 ЦПК України колегія суддів,

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу директора Товариства з обмеженою відповідальністю «Рента-Капітал» Мазура Богдана Валерійовича задовольнити.

Ухвалу Святошинського районного суду м. Києва від 03 серпня 2020 року скасувати, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту постанови.

Повний текст постанови складено 27 листопада 2020 року.

Суддя - доповідач:

Судді: