Справа № 279/4479/19
Провадження 2-о/357/28/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 лютого 2020 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючий суддя Цукуров В. П. ,

секретар судового засідання Нізова А. Р.,

за участю заявника ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду №1 в м. Біла Церква Київської області заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа - приватний нотаріус Коростенського міського нотаріального округу Івчук Станіслав Станіславович про встановлення факту родинних відносин, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 (далі за текстом «Заявник») звернувся до суду з заявою про встановлення факту родинних відносин.

Заявник зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його дядя ОСОБА_2 . Після смерті дяді ОСОБА_2 , залишилась спадщина у вигляді будинку АДРЕСА_1 . Він є єдиним спадкоємцем, оскільки у його дяді ОСОБА_2 , інших спадкоємців немає.

Заявник звернувся до приватного нотаріуса Коростенського міського нотаріального округу з заявою про прийняття спадщини.

Відповідно до роз`яснення приватного нотаріуса Коростенського міського нотаріального округу Івчука С.С. №256/01-16 від 20.06.2019 року, зі слів Заявника, спадкодавець був його рідним дядьком та ним не було подано його свідоцтво про народження, архівної довідки чи повного витягу з реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження, згідно якого було б відомо, що ОСОБА_2 та його мати ОСОБА_3 мають спільних батьків та є рідними братом та сестрою. У зв`язку з цим неможливо встановити факт родинних відносин спадкодавця із спадкоємцем. За вирішенням цього питання необхідно звернутися до суду з позовною заявою про встановлення факту родинних відносин.

Посилаючись на приписи ст.4, 293, 315, 318, 319 ЦПК України Заявник просив встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , є дядько ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_3 .

У судовому засіданні заявник свої вимоги підтримав, надав суду пояснення, аналогічні викладеним у заяві, просив її задовольнити.

Заінтересована особа - приватний нотаріус Коростенського міського територіального округу Івчук С.С. судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив (а.с.32).

В судовому засіданні допитана за клопотанням Заявника у якості свідка ОСОБА_4 пояснила суду, що Заявник є її чоловіком вони одружені з 1979 року, та мають двох дітей. Померлий ОСОБА_2 був рідним дядьком ОСОБА_5 , по лінії матері, яка була його сестрою. Дружини та власних дітей у нього не було. Вона це знає, оскільки померлий приїзджав до них, в т.ч. на день народження її чоловіка, любив їх дітей. Вони із Заявником також періодично відвідували у м.Коростені.

В судовому засіданні допитаний за клопотанням Заявника у якості свідка ОСОБА_6 пояснив суду, що Заявник його батько, а померлий ОСОБА_2 був рідним братом матері батька. Підтвердив обставини, зазначені в заяві.

Суд, вислухавши пояснення Заявника та свідків, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку про те, що заявлені вимоги ОСОБА_1 підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено наступні обставини.

ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 73 років, що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим Коростенським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Житомирській області 11.08.2018 року, серія НОМЕР_1 , актовий запис №581 (а.с.7).

Заявник звернувся до приватного нотаріуса Коростенського міського нотаріального округу Івчука С.С з заявою про прийняття спадщини.

20.06.2019 року приватним нотаріусом Коростенського міського нотаріального округу Івчуком С.С., надана відповідь №256/01-16, що зі слів Заявника, спадкодавець був його рідним дядьком та ним не було подано його свідоцтво про народження, архівної довідки чи повного витягу з реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження, згідно якого було б відомо, що ОСОБА_2 та його мати ОСОБА_3 мають спільних батьків та є рідними братом та сестрою. У зв`язку з цим неможливо встановити факт родинних відносин спадкодавця із спадкоємцем. За вирішенням цього питання необхідно звернутися до суду з позовною заявою про встановлення факту родинних відносин (а.с.8).

Як вбачається з інформації №2532/30/4 від 27.06.2019 року наданої відділом державної реєстрації актів цивільного стану управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у Житомирській області, щодо витребування витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про народження ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 , який народився в с.Житомирське Коростенського району Житомирської області, перевіркою проведеною по Державному архіву Житомирської області, актового запису про народження ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 , за 1941-1942 роки не виявлено. Перевіркою проведеною в архівах Коростенського міськрайонного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Житомирській області та відділу державної реєстрації актів цивільного стану Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у Житомирській області вищезазначений актовий запис про народження за 1944 рік не виявлено. Перевірка проведена за 5 років (з 1943 року по 1947 рік) по першому та другому примірниках первинних актових записів про народження за 75 років (з 1945 року по 2019 рік) по першому примірнику поновлених актових записів про народження та за 68 років (з 1952 року по 2019 рік) по другому примірнику поновлених актових записів про народження. Книги актових записів про народження за 1943-1947 збереглися частково (а.с.13-14).

Згідно з відповіді №В-2319/01 від 13.06.2019 року, наданої Державним архівом Житомирської області, в книгах реєстрації актових записів про народження по Коростенській міськраді (до складу якої входило с.Житомирське) Житомирської області за 1941-1942 роки, що надійшли на зберігання до Державного архіву Житомирської області частково, запису про народження ОСОБА_2 не виявлено (а.с.15).

Таким чином, надані заявником докази у своїй сукупності підтверджують вказані ним обставини, які не оспорювалися й іншими учасниками справи.

Розглядаючи дану цивільну справу суд керується наступними нормами права.

Відповідно до статті 124 Конституції України правосуддя в Україні здійснюють виключно суди.

Згідно з приписами статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод та практику Суду як джерело права.

За змістом пункту 1 статті 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який, зокрема, вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. Стаття 13 Конвенції гарантує кожному, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, право на ефективний спосіб юридичного захисту в національному органі.

У той же час, у пункті 36 рішення від 09 грудня 2010 року у справі «Буланов і Купчик проти України», Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції гарантує кожному право звернутися до суду з будь-якою вимогою щодо своїх цивільних прав та обов`язків. У такий спосіб здійснюється «право на суд», яке, відповідно до практики Суду, включає не тільки право ініціювати провадження, а й право отримати «вирішення» спору судом. Така сама правова позиція викладена Європейським судом з прав людини й у пункті 50 рішення від 13 січня 2011 року у справі «Чуйкіна проти України» та інших рішення Суду.

У свою чергу національне законодавство України встановлює наступне.

Частиною 1 ст.13 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до п.5 ч. 2 ст.293 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення факту, що мають юридичне значення.

Згідно з п.1 ч.1 ст.315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Відповідно до п.7 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року № 5 "Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення" суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку з втратою годувальника.

На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку про те, що заяву ОСОБА_1 необхідно задовольнити, оскільки вона обґрунтована, а її доводи не спростовані та підтверджені належним, достовірними та допустимими доказами. Встановлення даного факту необхідно заявнику для оформлення права власності на спадкове майно.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. ч.1 ст.13, п.5 ч. 2 ст. 293, п.1 ч.1 ст. 315 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа - приватний нотаріус Коростенського міського нотаріального округу Івчук Станіслав Станіславович про встановлення факту родинних відносин - задовольнити.

Встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , є дядьком ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Судові витрати залишити за заявником.

Апеляційну скаргу на рішення суду може бути подано учасниками справи, а також особами, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне судове рішення складено 02.03.2020 року.

СуддяВ. П. Цукуров