Справа № 308/4817/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 травня 2020 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В. розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення, заінтерисовані особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Ужгородський міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області, Відділ державної реєстрації актів цивільного стану Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області,-

ВСТАНОВИВ:

Заявник, ОСОБА_1 , звернулася до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із заявою про встановлення факту, що має юридичне значення,заінтерисовані особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Ужгородський міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області, Відділ державної реєстрації актів цивільного стану Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області.

Заяву мотивує тим, що 04.07.2019 КНП «Ужгородський районний Центр первинної медико- санітарної допомоги Ужгородської районної ради» (АЗПСМ с. Руські Комарівці Ужгородського району) видало лікарське свідоцтво за № 13 про смерть ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживав в АДРЕСА_1 . При цьому, у вказаному свідоцтві була вказана дата смерті ОСОБА_5 - ІНФОРМАЦІЯ_2 .

У свою чергу, на підставі вказаного лікарського свідоцтва Ужгородський районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану ГТУЮ у Закарпатській області видав свідоцтво про смерть ОСОБА_5 серії НОМЕР_1 (актовий запис № 24 від 04.07.2019), де також була вказана дата ІНФОРМАЦІЯ_3.

Проте за наслідками проведеного дослідження Закарпатським обласним бюро судово- медичної експертизи видано лікарське свідоцтво № 315 від 05.07.2019 про смерть ОСОБА_5 , де зазначена дата його смерті - ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Заявник вказує, що таким чином, правильною датою смерті ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є саме ІНФОРМАЦІЯ_3 .

У зв`язку з цим ОСОБА_1 звернулася з відповідною заявою до Ужгородського міського відділу державної реєстрації актів цивільного стану ГТУЮ у Закарпатській області з метою виправлення дати смерті ОСОБА_5 з ІНФОРМАЦІЯ_3 на ІНФОРМАЦІЯ_3.

Як зазначає заявник згідно з висновком про внесення змін до актового запису цивільного стану від 06.11.2019 Ужгородський міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану ГТУЮ у Закарпатській області визнав неможливим внести відповідні зміни. Копія вказаного акту додано до матеріалів заяви. Однак із вказаним заявник не погодилася. В подальшому ОСОБА_1 звернулася до КНП «Ужгородський районний ЦПМСД» із заявою про видачу нового лікарського свідоцтва про смерть ОСОБА_5 . На підставі чого їй видано нове лікарське свідоцтво № 20 від 22.11.2019 (замість остаточного № 13 від 04.07.2019) з вірно датою смерті ОСОБА_5 - ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Після чого заявник повторно звернулася до Ужгородського міського відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області з заявою про внесення змін до актового запису цивільного стану, а саме виправлення дати смерті ОСОБА_5 з ІНФОРМАЦІЯ_3 на ІНФОРМАЦІЯ_3 та видачу на підставі цього нового свідоцтва про смерть ОСОБА_5 з вірно зазначеною датою смерті - ІНФОРМАЦІЯ_3 . Однак згідно з листа № 2061/04.1-15 від 20.12.2019 відділу державної реєстрації актів цивільного стану управління державної реєстрації ГТУЮ у Закарпатській області також визнано за неможливе внести зміни до актового запису про смерть № 24 та виправити дату смерті ОСОБА_5 з ІНФОРМАЦІЯ_3 на ІНФОРМАЦІЯ_3.

ОСОБА_1 , дії вищевказаних органів вважає цілком безпідставними та протиправними, однак їх оскарження в даному випадку не розглядає як ефективний спосіб захисту своїх прав та досягнення необхідної їй мети.

Зазначає, що встановлення факту смерті її батька ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_3 потрібне для отримання належного свідоцтва про смерть останнього, у якому буде відображена правдива і правильна інформація щодо дати смерті останнього, яка відповідає дійсності. Вказує, що це необхідно для правильного оформлення спадщини, зокрема, встановлення правильного строку відкриття спадщини та дати відрахунку строку, зі спливом якого спадкоємець вважається таким, що прийняв спадщину, визначення кола спадкоємців.

З огляду на вказане заявник просить суд встановити факт, що має юридичне значення, а саме - що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який мешкав за адресою АДРЕСА_1 , помер ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Дослідивши матеріали заяви приходжу до наступного висовку:

Відповідно до положень п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Суд розглядає справи про встановлення факту: родинних відносин між фізичними особами; перебування фізичної особи на утриманні; каліцтва, якщо це потрібно для призначення пенсії або одержання допомоги по загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню; реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу, усиновлення; проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу; належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті; народження особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту народження; смерті особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту смерті; смерті особи, яка пропала безвісти за обставин, що загрожували їй смертю або дають підстави вважати її загиблою від певного нещасного випадку внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру (ч.1 ст.315 ЦПК України).

У судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення (ч.2 ст.315 ЦПК України).

Звертаючись до суду в порядку окремого провадження, заявник просить встановити факт що має юридичне значення, а саме - що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який мешкав за адресою АДРЕСА_1 , помер ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Разом із тим, зазначає, що дату смерті встановлено за результатами судово-медичної експертизи, а також, що нею на підставі висновку вказаної експертизи отримано нове лікарське свідоцтво про смерть ОСОБА_6 (замість остаточного №13 від 04.07.2019) з правильно зазначеною датою його смерті - ІНФОРМАЦІЯ_3 .

При цьому вказує, що Ужгородським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану ГТУЮ у Закарпатській області було відмовлено у внесенні зміни до актового запису про смерть № 24 та виправленні дати смерті ОСОБА_5 з ІНФОРМАЦІЯ_3 на ІНФОРМАЦІЯ_3. (копію відповідного листа № 2061/04.1-15 від 20.12.2019, додано до матеріалів заяви).

Разом з тим, відповідно до п. 8 ч.1 ст.315 ЦПК України,передбачено, що судом в порядку окремого провадження розгядаються справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення зокрема: щодо смерті особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту смерті.

Зі змісту поданої до суду заяви вбачається, що на підставі вказаного лікарського свідоцтва Ужгородський районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану ГТУЮ у Закарпатській області видав свідоцтво про смерть ОСОБА_5 серії НОМЕР_1 (актовий запис № 24 від 04.07.2019), із зазначенням дати смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Тоді як згідно висновку від 06.11.2019 та листа № 2061/04.1-15 від 20.12.2019 відділу державної реєстрації актів цивільного стану управління державної реєстрації ГТУЮ у Закарпатській області визнано за неможливе внести зміни до актового запису про смерть № 24 та виправити дату смерті ОСОБА_5 з ІНФОРМАЦІЯ_3 на ІНФОРМАЦІЯ_3.

Так, заперечення відповідним органом внести зміни у вказаний акт, в даному випадку свідоцтво про смерть, на переконання суду свідчить про наявність спору про право.

Хоча, законодавець не дав визначення самого поняття «спір про право», відносно якого в юридичній науці існують різні тлумачення. Та в основному, під спором про право розуміють опір, перешкода у здійсненні цивільного права, які згідно із законом можугь буги усунені за допомогою суду. В теорії цивільного процесу під спором про право розуміють певний стан суб`єктивного права і стверджують, що спір є суть суперечності, конфлікт, протиборство сторін, спір поділяється на матеріальний і процесуальний.

Таким чином, для категорій справ окремого провадження,є важливим, що спір про право пов`язаний виключно з порушенням, оспоренням або невизнанням, а також недоведенням суб`єктивного права, при якому існують конкретні особи, які перешкоджають в реалізації права. При відсутності цих елементів не може бути й спору про право.

Згідно роз`яснень, викладених у п. 1 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення;встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Таким чином, дослідженням матеріалів заяви встановлено, що в даному випадку виник спір про право, а саме існують суперечності, конфлікт, протиборство сторін.

Звертаючись з даною заявою до суду, заявник просить в порядку окремого провадження встановити факт неправильності у вже існуючому актовому записі про смерть.

Проте, встановлення судом даного факту не входить до переліку, передбаченого частиною 1 ст. 315 ЦПК України.

Крім того, заявник не вказує, що встановлення даного факту пов`язане із неможливістю одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує такий факт та згідно із законом такий факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, тобто виникнення, зміну або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб.

У даному випадку вбачається, що заявник має намір вирішити питання про помилковість вказаних у відповідному актовому записі про смерть відомостей щодо дати смерті ОСОБА_5 , оскільки Ужгородським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану ГТУЮ у Закарпатській області до актового запису про смерть № 24 та виправленні дати смерті ОСОБА_5 з ІНФОРМАЦІЯ_3 на ІНФОРМАЦІЯ_3. у виправленні допущеної, на думку заявника, помилки у зв`язку з тим, що проведено державну реєстрацію смерті на підставі остаточного лікарського свідоцтва про смерть №13 від 04.07.2019 року.

Внесення змін до актового запису цивільного стану проводиться відповідним органом державної реєстрації актів цивільного стану за наявності достатніх підстав. За наслідками перевірки зібраних документів орган державної реєстрації актів цивільного стану складає обґрунтований висновок про внесення змін до актового запису цивільного стану або про відмову в цьому. У разі відмови у внесенні змін до актового запису цивільного стану у висновку вказуються причини відмови та зазначається про можливість її оскарження в судовому порядку (ч.1 ст.22 Закону № 2398-VI).

Порядок внесення змін до актових записів цивільного стану також регулюють Правила внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджені наказом Міністерства юстиції України від 12.01.2011 №96/5 (далі - Правила).

Відповідно до п.1.1. розд. І Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, які складено органами державної реєстрації актів цивільного стану України, проводиться районними, районними у містах, міськими (міст обласного значення), міськрайонними, міжрайонними відділами державної реєстрації актів цивільного стану головного територіального управління юстиції (далі - відділи державної реєстрації актів цивільного стану) у випадках, передбачених чинним законодавством. У разі відмови у внесенні змін до актових записів цивільного стану у висновку відділу державної реєстрації актів цивільного стану вказуються причини відмови та зазначається про можливість оскарження його у судовому порядку.

Відповідно до ч.1, 2 ст.16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов`язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Наведений перелік способів захисту цивільних прав та інтересів не є вичерпним, оскільки суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

У пункті 2.13 Правил зазначено, що підставою для внесення змін в актові записи цивільного стану є, зокрема, рішення суду про встановлення неправильності в актовому записі цивільного стану.

У справах про оскарження відмови внести за заявою особи зміни до актового запису цивільного стану суд за правилами адміністративного судочинства вивчає наявність чи відсутність достатніх підстав для прийняття відповідного рішення, зокрема, перевіряє чи відповідні рішення прийняті на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, а також, чи прийняті вони обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення. Завдання адміністративного суду у таких справах полягає, насамперед, у перевірці додержання процедури розгляду та прийняття органом реєстрації актів цивільного стану відповідного рішення. Адміністративний суд, розглядаючи такі справи, не вправі вийти за межі їх публічно-правових аспектів і встановлювати юридичні факти, що мають значення для внесення змін до актових записів цивільного стану.

Аналогічну правову позицію викладено в постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.11.2018 у справі № 425/2737/17 та у постанові від 23.01.2019 у справі №807/45/17.

З вищевикладеного вбачається, що зазначена заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства в окремому провадженні, оскільки із заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право , який не має ознак публічно-правового та підлягає до розгляду в порядку цивільного судочинства.

Аналогічний висновок про застосування норм права, викладений в постановах Великої Палати Верховного Суду від 14 листопада 2018 року справі № 425/2737/17, від 23 січня 2019 року № 807/45/17.

Згідно положень ч. 4 ст. 315 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.

З огляду на вказане, відповідно до ч. 4 ст. 315 ЦПК України, суддя вважає за необхідне відмовляє у відкритті провадження у справі за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення, зацікавлені особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Ужгородський міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області, Відділ державної реєстрації актів цивільного стану Управління державної.

Разом із тим, згідно положено ч.6 ст.294 суд роз`яснює заявнику, що вона має право подати позов на загальних підставах.

Керуючись ст.ст. 294, 315,354 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у відкритті провадження у справі за заявою заяви ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення, заінтерисовані особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Ужгородський міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області, Відділ державної реєстрації актів цивільного стану Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області.

Роз`яснити заявнику, що вона має право подати позов на загальних підставах

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Відповідно до п. 15.5) ч.1 Розділу XIII ПЕРЕХІДНІ ПОЛОЖЕННЯ ЦПК України, апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду;

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.В.Фазикош