Справа № 185/2507/20
Провадження № 2/185/2316/20
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
19 червня 2020 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді Головіна В.О., за участю секретаря судового засідання Мерцалової Н.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження, у м. Павлограді цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням -
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою, в якій просить суд визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такою, що втратила право користування жилим приміщенням убудинку АДРЕСА_1 .
В обґрунтування заявленого позову позивач посилається на те, що він є власником 49/300 житлового будинку (що складає окрему частину) АДРЕСА_1 . У будинку також колишнім власником була зареєстрована ОСОБА_2 , яка не є родичем, однак у ньому не проживає з 2013 року, особистих речей не має. Відповідач добровільно знятись з реєстраційного обліку за вищевказаною адресою не бажає, чим порушує права позивача.
Ухвалою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 21 квітня 2020 року відкрито провадження по справі, справу призначено до розгляду у порядку спрощеного провадження з повідомленням (викликом) сторін.
У судове засідання позивач не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримав, протии заочного розгляду справи не заперечувала.
Відповідач у судове засідання не з`явився, був належним чином повідомлений про день та час слухання справи, причини неявки суду не повідомив. Відповідач не подав письмовий відзив на позов.
Суд, на підставі ст. 281 ЦПК України, ухвалив розглядати справу заочно.
Суд, вивчивши матеріали цивільної справи, вважає, що заявлений позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Згідно ч.1 ст. 321 ЦПК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
Відповідно ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.
У судовому засіданні встановлено та матеріалами справи підтверджено, що спірним житловим приміщенням є будинок АДРЕСА_1 , власником 49/300 якого є ОСОБА_1 , на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 20 жовтня 2017 року та витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності (а.с.6,7).
Також, за вищевказаною адресою зареєстрована ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка з листопада 2013 року не проживає у спірному будинку, її особистих речей у будинку немає, що підтверджується актом голови квартального комітету № 22 (а.с.18). Відповідач була зареєстрована в спірному будинку попереднім власником, не є його родичем.
Відповідно до ст. 391 Цивільного кодексу України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.
Викладене приводить суд до висновку про те, що реєстрація відповідача у будинку порушує права позивача, що є підставою для задоволення позову та визнання ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такою, що втратила право користування жилим приміщенням убудинку АДРЕСА_1 .
Судові витрати по справі підлягають розподілу відповідно до ст. 141 ЦПК України.
Керуючись ст.ст. 76, 81, 263 - 264, 265, 274, 280-284, 354 ЦПК України, суд -
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням - задовольнити повністю.
Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такою, що втратила право користування жилим приміщенням убудинку АДРЕСА_1 .
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 (інн НОМЕР_1 ) судові витрати по справі на судовий збір у розмірі 840 гривень 80 копійок.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення, на апеляційне оскарження продовжується на строк дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, з метою запобігання поширенню короновірусної хвороби (COVID-19).

Суддя: В. О. Головін