Справа № 758/6542/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 листопада 2020 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі головуючого судді Гребенюка В.В., за участю секретаря судового засідання Добривечір А.О., розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до публічного акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний банк», третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Хара Наталія Степанівна, про визнання виконавчого напису нотаріуса таким, що не підлягає виконанню, -

УСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із вищезазначеним позовом.

Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 21.05.2019 р. відкрито провадження у справі та призначено судовий розгляд.

Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 20.12.2019 р. явку позивача було визнано обов`язковою.

В судові засідання, призначені 03.04.2020 р., 12.11.2020 р. позивач ОСОБА_1 не з`явився, явку в судове засідання свого представника не забезпечив, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про що свідчать відмітки на рекомендованому поштовому повідомленні, про причини неявки суд не повідомив.

Вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовна заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без розгляду з наступних підстав.

Приписами частини 1 статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно із п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання та від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 р. у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Позивач має сприяти розгляду справи, оскільки він є найбільш зацікавленим в її розгляді.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава - учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 р. та «Круз проти Польщі» від 19.06.2001 р. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач ОСОБА_1 , звернувшись до суду з вищевказаним позовом, в судові засідання на призначений день, час та місце розгляду справи не з`явився, явку свого представника не забезпечив.

З огляду на повторну неявку позивача ОСОБА_1 , належним чином повідомленого про день, час та місце судового засідання, неповідомлення про причини неявки, вищевказаний позов підлягає залишенню без розгляду в частині позовних вимог вказаного позивача на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України. Залишення позову без розгляду не позбавляє позивача права повторного звернення до суду для захисту своїх порушених прав та охоронюваних законом інтересів в установленому законом порядку.

Крім того, Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 11.10.2019 року позов ОСОБА_1 було забезпечено шляхом зупинення стягнення за спірним виконавчим написом.

Відповідно до ч. 9-11 ст. 158 ЦПК України у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову. У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду. Примірник ухвали про скасування заходів забезпечення позову невідкладно після набрання такою ухвалою законної сили надсилається заявнику, всім особам, яких стосуються заходи забезпечення позову і яких суд може ідентифікувати, а також державним та іншим органам, які повинні були та (або) виконували ухвалу про забезпечення позову, для здійснення ними відповідних дій щодо скасування заходів забезпечення позову.

Відтак, з огляду на залишення позову без розгляду, суд вбачає наявність підстав для скасування заходів забезпечення позову.

На підставі викладеного, керуючись ст. 158, п. 3 ч. 1 ст. 257, ст. ст. 258-260, 353 ЦПКУкраїни, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до публічного акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний банк», третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Хара Наталія Степанівна, про визнання виконавчого напису нотаріуса таким, що не підлягає виконанню - залишити без розгляду;

Скасувати захід забезпечення позову - зупинення стягнення за виконавчим провадженням № 59848792, накладений Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 11.10.2019 року у цивільні справі № 758/6542/19;

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Подільський районний суд м. Києва. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення (враховуючи положення п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України). У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя В.В. Гребенюк