Справа № 754/388/20
У Х В А Л А

Іменем України

03 грудня 2020 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді - Таран Н.Г.

за участю секретаря - Раєвського П.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості за кредитним договором, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач АТ КБ «ПРИВАТБАНК» 14.01.2020 року звернувся до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2 , про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Ухвалою судді Деснянського районного суду м. Києва від 20.01.2020 року відкрито провадження у справі.

03.03.2020 року до суду надійшла заява ОСОБА_1 про долучення до матеріалів справи свідоцтва про смерть ОСОБА_2 , відповідно до якого відповідач помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва до участі в розгляді справи Акціонерного товариства Комерційний банк «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_2 , про стягнення заборгованості за кредитним договором залучено правонаступника відповідача - його дочку ОСОБА_1 .

02.12.2020 року на адресу Деснянського районного суду м. Києва надійшла уточнена позовна заява позивача відповідно до змісту якої позивач змінюючи підставу та предмет позову - заявляє вимоги до ОСОБА_1 як спадкоємця кредитора.

У судовому засіданні представник позивача заперечував проти закриття провадження у справі.

Відповідач при вирішенні питання закриття провадження у справі покладалась на розсуд суду.

Вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Як встановлено при розгляді справи, позивач АТ КБ «ПРИВАТБАНК» звернувся до суду із позовом до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості.

03.03.2020 року до суду надійшла заява ОСОБА_1 про долучення до матеріалів справи свідоцтва про смерть ОСОБА_2 , відповідно до якого відповідач помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва до участі в розгляді справи Акціонерного товариства Комерційний банк «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_2 , про стягнення заборгованості за кредитним договором залучено правонаступника відповідача - його дочку ОСОБА_1 .

Відповідно до вимог п. 7 ч.1 ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою, чи припинено юридичну особу, які були однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

Згідно із ст.25 ЦК здатність мати цивільні права та обов`язки (цивільну правоздатність) мають усі фізичні особи. Цивільна правоздатність фізособи виникає в момент її народження. У випадках, установлених законом, охороняються інтереси зачатої, але ще не народженої дитини. У випадках, установлених законом, здатність мати окремі цивільні права та обов`язки може пов`язуватися з досягненням фізособою відповідного віку. Цивільна правоздатність фізособи припиняється в момент її смерті.

У ст.26 ЦК визначено, що всі фізособи є рівними в здатності мати цивільні права та обов`язки. Фізособа має всі особисті немайнові права, установлені Конституцією та цим кодексом. Фізособа здатна мати всі майнові права, що встановлені цим кодексом, іншим законом. Фізособа здатна мати інші цивільні права, що не встановлені Конституцією, цим кодексом, іншим законом, якщо вони не суперечать закону та моральним засадам суспільства. Фізособа здатна мати обов`язки як учасник цивільних відносин.

Згідно із ч.1 ст.42 ЦПК у у справах позовного провадження особами, які беруть участь у справі, є сторони, треті особи, представники сторін та третіх осіб.

У ст.46 ЦПК України визначено, що здатність мати цивільні процесуальні права та обов`язки сторони, третьої особи, заявника, заінтересованої особи (цивільна процесуальна правоздатність) мають усі фіз- та юрособи.

У ч.1 ст.47 ЦПК України передбачено, що здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізособи, які досягли повноліття, а також юрособи (ч.1 ст.47 чинного ЦПК).

Системний аналіз указаних норм права, а також положень чч.1, 2, 4 ст.25, ч.1 ст.26 ЦК та ч.2 ст.48 ЦПК дає підстави дійти висновку, що на момент звернення з позовом до суду відповідач у справі має бути живим. В іншому випадку провадження у справі не може бути відкрито, а відкрите - підлягає закриттю, оскільки справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства (п.1 ч.1 ст.255 ЦПК).

Відповідно до ч.1 ст.48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

Аналіз зазначених норм процесуального права, а також положень чч.1, 2, 4 ст.25, ч.1 ст.26 ЦК та ч.2 ст.48 ЦПК дозволяє дійти висновку, що на момент звернення з позовом до суду відповідач у справі повинен мати цивільну процесуальну правосуб`єктність. В іншому випадку провадження у справі не може бути відкрито, а відкрите - підлягає закриттю, оскільки справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства (п.1 ч.1 ст.255 чинного ЦПК).

Норма ст.255 ЦПК України є імперативною. Тобто за наявності підстав, визначених у пп.1-8 ч.1 ст.255 ЦПК, незалежно від кількості процесуальних дій, які були вчинені судами та учасниками судового процесу під час розгляду справи, суд зобов`язаний закрити провадження у справі. На такі дії суду не впливає те, що у справі беруть участь відповідачі-спадкоємці, які на час розгляду справи мають цивільну процесуальну правосуб`єктність і не заявляли клопотання про закриття провадження у справі.

Вказаний висновок узгоджується з принципом правової визначеності, на якому неодноразово наголошував у своїй практиці Європейський суд з прав людини.

Відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи впродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, установленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

ЄСПЛ зауважує, що процесуальні норми призначені забезпечити належне здійснення правосуддя та дотримання принципу правової визначеності, а також що сторони повинні мати право очікувати, що ці норми застосовуються. Принцип правової визначеності застосовується не лише щодо сторін, а й щодо національних судів («Diya 97 v. Ukraine», №19164/04, § 47, ЄСПЛ, від 21.10.2010).

Отже, якщо позов пред`явлено до померлої особи, то відповідно до п.1 ч.1 ст.255 ЦПК суд своєю ухвалою закриває провадження, оскільки справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Якщо правонаступництво у справі допускається, то правонаступників можна залучити тільки у випадку, коли смерть особи сталася після набуття нею статусу сторони у справі, тобто після відкриття провадження.

При цьому незалежно від кількості процесуальних дій, які були вчинені судами та учасниками судового процесу під час розгляду справи, суд зобов`язаний закрити провадження у справі. На такі дії суду не впливає те, що у справі беруть участь відповідачі-спадкоємці, які на час розгляду справи мають цивільну процесуальну правосуб`єктність і не заявляли клопотання про закриття провадження у справі.

Аналогічний висновок викладений і у постанові Об`єднаної палати КЦС від 20.06.2019 у справі №185/998/16.

Крім того, 02.12.2020 року на адресу Деснянського районного суду м. Києва надійшла уточнена позовна заява позивача відповідно до змісту якої позивач змінюючи підставу та предмет позову - заявляє вимоги до ОСОБА_1 як спадкоємця кредитора.

Виходячи зі змісту уточненої позовної заяви банк у зв`язку із залученням спадкоємця змінив предмет та підставу позову одночасно, у зв`язку з чим суд відмовляє у вчиненні відповідної процесуальної дії, оскільки одночасна зміна предмета та підстави позову є фактично новим позовом, який може бути пред`явлено до спадкоємців самостійно (окремо). Тобто у такому разі визнається, що позивач відмовився від первинно пред`явленого позову.

Враховуючи викладене вище, суд приходить до висновку, що провадження у даній справі підлягає закриттю.

На підставі викладеного, керуючись п. 1 ч.1 ст. 255 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Провадження по цивільній справі за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості за кредитним договором - закрити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Деснянський районний суд м. Києва протягом п?ятнадцяти днів з дня проголошення.

Суддя Н.Г.Таран