Справа № 172/1460/19
Провадження № 2/172/59/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27.02.2020 року Васильківський районний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді Битяка І.Г., за участю секретаря судового засідання Голубенко Т.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в сел. Васильківка у відсутність сторін, без фіксування судового засідання технічними засобами цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користуватися житловим приміщенням, -

В С Т А Н О В И В

Позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом. В обґрунтування позовних вимог вказує, що їй на праві власності належить житловий будинок, що розташований по АДРЕСА_1 . У даному будинку зареєстрований відповідач по справі, який є батьком її колишнього чоловіка. Однак фактично ОСОБА_2 не проживає за місцем реєстрації. Реєстрація відповідача у вказаному будинку перешкоджає їй здійснювати своє право власності житловим приміщенням, розпоряджатися ним, оплачувати комунальні послуги. Просить суд визнати ОСОБА_2 таким, що втратив право користування житловим приміщенням, що розташоване по АДРЕСА_1 .

Ухвалою судді від 20.01.2020 року провадження у справі відкрито та постановлено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження.

Представник позивача Лащенко В.А. надав до суду заяву про розгляд справи у відсутність позивача та його представника, позовні вимоги підтримує, не заперечує проти заочного розгляду справи, судові витрати просить залишити за позивачем.

Відповідач надав до суд узаяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги не визнає, оскільки житловий будинок по АДРЕСА_1 був придбаний на його та його покійної дружини ОСОБА_3 кошти, не проживав за вказаною адресою, бо позивачка не впустила його в будинок і двір.

На підставі ч. 3 ст. 211, ч. 2 ст. 247 ЦПК України справа слухається у відсутність сторін без фіксування судового процесу технічними засобами.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до такого.

ОСОБА_1 на підставі договору дарування, посвідченого державним нотаріусом Васильківської державної нотаріальної контори 28.11.2017 року за реєстром № 3171 належить житловий будинок, що розташований по АДРЕСА_1 .

З довідки виконавчого комітету Васильківської селищної ради ОСОБА_1 зареєстрована та проживає по АДРЕСА_1 та має у складі сім`ї крім доньки також ОСОБА_2 , який не є родичем та не проживає за вказаною адресою з 10.12.2018 року.

При цьому за відомостями адресно-довідкового підрозділу ГУДМС УДМС України у Дніпропетровській області місце проживання ОСОБА_2 , 1941 року народження не зареєстроване.

На підставі ст. 391 ЦК України власник має права вимагати усунення перешкод його права, хоч вони і не поєднані з позбавленням володіння.

Відповідно до ст. 150 ЖК України громадяни, які мають у приватній власності будинок (частину будинку), квартиру, користуються ним (нею) для особистого проживання і проживання членів їх сімей і мають право розпоряджатися цією власністю на свій розсуд: продавати, дарувати, заповідати, здавати в оренду, обмінювати, закладати, укладати інші не заборонені законом угоди.

Відповідно до положень пунктів 33, 35 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» від 07 лютого 2014 року № 5 позов про усунення порушень права, не пов`язаних із позбавленням володіння, підлягає задоволенню у разі, якщо позивач доведе, що він є власником або особою, яка володіє майном (має речове право) з підстави, передбаченої законом або договором, і що діями відповідача, не пов`язаними з позбавленням володіння, порушується його право власності чи законного володіння. Позов про усунення порушень права, не пов`язаних із позбавленням володіння, підлягає задоволенню незалежно від того, на своїй чи на чужій земельній ділянці або іншому об`єкті нерухомості відповідач вчиняє дії (бездіяльність), що порушують право позивача. Задовольняючи позов про захист права власності від порушень, не пов`язаних із позбавленням володіння, суд має право як заборонити відповідачу вчиняти певні дії, так і зобов`язати відповідача усунути наслідки порушення права позивача.

За змістом статей 12, 13, 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Суд розглядає цивільні справи в межах заявлених фізичними або юридичними особами вимог і на підставі наданих ними доказів. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень.

Враховуючи те, що ОСОБА_1 є власником житлового будинку, ОСОБА_2 не проживає у спірному житловому будинку, не надав суду доказів наявності поважних причин, які перешкоджали йому користуватися житловим приміщенням, суд приходить до переконання, що відповідач може бути визнаний таким, що втратив право користування спірним житлом, у зв`язку з чим, позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають задоволенню в повному обсязі.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 391 ЦК України, ст. 150 ЖК України, постановою Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» від 07.02.2014 року № 5, ст.ст. 12, 13, 81, 211, 247, 259, 263, 279 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В

1. Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користуватися житловим приміщенням задовольнити.

2. Визнати ОСОБА_2 , 1941 року народження таким, що втратив право користування житловим приміщенням, що розташоване по АДРЕСА_1 .

3. Судові витрати залишити за позивачем.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Дніпровського апеляційного суду через Васильківський районний суд Дніпропетровської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя І.Г. Битяк