КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 травня 2020 року

м. Київ

справа № 369/16529/19

провадження №22-ц/824/5470/2020

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - суддіЛапчевської О.Ф.,
суддівБолотова Є.В., Музичко С.Г.,
за участю секретаря судового засідання Потапьонок К.В.,
представник апелянта ОСОБА_1 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 28 грудня 2019 /суддя Дубас Т.В./

у справі за скаргою ОСОБА_2 , заінтересовані особи: ОСОБА_3 , Фортечний районний відділ державної виконавчої служби міста Кропивницького Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області про бездіяльність державного виконавця та зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2 звернулась до суду зі скаргою на бездіяльність державного виконавця та зобов`язання вчинити дії.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 28 грудня 2019 р. скаргу повернуто заявнику, оскільки заяву подано та підписано особою, яка не надала суду належні документи наявності повноважень на підпис позовної заяви та звернення з позовною заявою до суду від імені та в інтересах позивача./а.с. 9-11/

Не погоджуючись з вказаним рішенням, апелянт звернулась з апеляційною скаргою, в якій просила ухвалу скасувати, справу направити до суду першої інстанції для вирішення питання про відкриття провадження.

На підтвердження вимог, викладених в апеляційній скарзі, апелянт посилалась на необґрунтованість висновків суду першої інстанції. Вважає, що судом першої інстанції не повно з`ясовані обставини справи, зокрема те, що у матеріалах справи є копія довіреності, що дає право представнику ОСОБА_2 представляти її інтереси в судових органах та органах виконавчої служби, з питань стягнення заборгованості. Вказувала, що її представник мав право у відповідності до ст. 62 ЦПК України представляти її інтереси.

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представника апелянта, який з`явився у судове засідання, перевіривши наведені в апеляційній скарзі доводи, матеріали справи в межах апеляційного оскарження, вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а судове рішення скасуванню з поверненням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду на підставі наступного.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 , як представник ОСОБА_2 звернувся до суду першої інстанції зі скаргою на бездіяльність державного виконавця та зобов`язання вчинити дії. /а.с. 2-4/

На підтвердження повноважень надана довіреність. /а.с.5/

Постановляючи оскаржену ухвалу про повернення скарги, суд першої інстанції вказував на те, що представництво здійснюється виключно прокурорами або адвокатами у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року.

Як убачається з матеріалів позовної заяви, позовна заява підписана представником позивача за довіреністю ОСОБА_1 . Однак матеріали позовної заяви не містять належним чином засвідчених документів на підтвердження права ОСОБА_1 на зайняття адвокатською діяльністю, а також ордеру на ведення справи в суді, тобто відсутні докази наявності у ОСОБА_1 права на представництво прав у суді, яке з 01 січня 2019 року здійснюється виключно адвокатами.

Таким чином, суд вважає, що копія довіреності на право бути представником в судових установах не підтверджує право на зайняття адвокатською діяльністю, не підтверджує правовий статус адвоката, та не надає ОСОБА_1 безумовного права підпису в інтересах та від імені позивача.

Однак з таким висновком суду погодитись не можна з наступних підстав.

За змістом ст. 60 ЦПК України, представником у суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 19 ЦПК України, малозначними вважаються, зокрема, і справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Скарга подана представником на бездіяльність державного виконавця щодо виконання рішення суду про стягнення заборгованості в загальному розмірі 28 868, 18 грн, тобто є малозначною справою, а тому у представника ОСОБА_2 - ОСОБА_1 наявні повноваження щодо представництва її інтересів.

Аналогічний висновок викладено у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 15 січня 2020 року у справі № 761/35015/17, якою роз`яснено, що у справах у малозначних спорах представником може бути особа від 18 років.

Відповідно до ч. 1 ст. 379 ЦПК України підставою для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права, яке призвело до постановлення помилкової ухвали.

Керуючись ст.ст. 379, 381, 382 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 28 грудня 2019 року - задовольнити.

Ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 28 грудня 2019 року - скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції касаційному оскарженню не підлягає.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття.

Головуючий: Судді: