провадження № 2/752/7640/20
УХВАЛА

23.11.2020 року суддя Голосіївського районного суду м. Києва Чередніченко Н.П.вивчивши матеріали позову ОСОБА_1 до територіальної громади м. Києва в особі Київської міської державної адміністрації, Голосіївської районної в м. Києві ради про скасування арештів та визнання права власності на спадкове майно, -

В С Т А Н О В И В:

В листопаді 2020 року позивач ОСОБА_1 звернулась до суду із позовом до відповідачів територіальної громади м. Києва в особі Київської міської державної адміністрації, Голосіївської районної в м. Києві ради про скасування арештів та визнання права власності на спадкове майно.

Вивчивши матеріали позову, вважаю, що позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків з огляду на наступне.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст.ст.175, 176, 177 ЦПК України.

Позивачем пред`явлено п`ять вимог немайнового характеру та вісім вимог майнового характеру, визначивши ціну позову 1200000,00 грн.

Однак, доказів сплати позивачем судового збору за подачу вказаного позову долучено не було.

Разом з тим, при зверненні до суду з позовом позивач подала суду клопотання про звільнення її від сплати судового збору, яке мотивоване тим, що на її утриманні перебувають двоє неповнолітніх дітей та одна малолітня дитина, вона є багатодітною одинокою матір`ю, яка сама утримує дітей.

Перевіряючи обґрунтованість та доведеність поданого клопотання, суд приймає до уваги те, що відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» та ст. 136 ЦПК України підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони.

Європейський суд з прав людини вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (KREUZ v. POLAND, № 28249/95, § 59, ЄСПЛ, від 19 червня 2001 року).

Тлумачення статті 136 ЦПК України та статті 8 Закону України «Про судовий збір» свідчить, що підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, є врахування судом майнового стану сторони.

Відповідно до ч. 2 ст. 8 Закону України "Про судовий збір" суд може звільнити від сплати судового збору на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

При цьому, у ч.1 ст.8 Закону України «Про судовий збір», перераховано вичерпний перелік осіб та умов, за яких суд може відстрочити сплату судового збору.

Відповідно до даної правової норми, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням, відстрочити сплату судового збору до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Відповідно ст. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо), клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Слід вказати на те, що особа, яка заявляє відповідне клопотання повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

При розгляді даного клопотання про звільнення від сплати судового збору, суддя не вбачає достатніх підстав для його задоволення, оскільки, позивачем не надано доказів та не доведено підстав, достатніх для звільнення її від сплати судового збору, а відтак, зазначене клопотання задоволенню не підлягає.

Разом з тим, відповідно до вимог ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви повинні бути додані документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У відповідності до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду фізичною особою позовної заяви, яка містить вимоги немайнового характеру судовий збір справляється 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (840,80 грн.), за вимоги майнового характеру 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (840,80 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (10510 грн.).

Відповідно до ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Відповідно до ч. 13 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 року, якщо в позовній заяві об`єднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, пов`язані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог (або загальною сумою). Якщо в позовній заяві об`єднано кілька самостійних вимог майнового характеру, пов`язаних між собою, то, враховуючи, що об`єктом справляння судового збору є позовна заява, максимальний розмір судового збору має відповідати загальній сумі всіх вимог. При цьому судовий збір може бути сплачено окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами.

Таким чином, позивачу необхідно сплатити судовий збір за п`ять вимог немайнового характеру, тобто по 840,80 грн., за кожну, та судовий збір за вимоги майнового характеру відповідно до ціни позову, максимальний розмір якого має відповідати загальній сумі всіх вимог майнового характеру.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В зв`язку з наведеним, поданий без додержання вимог, викладених у ст.177 ЦПК України, підлягає залишенню без руху на підставі ст. 185 ч.1 ЦПК України з наданням позивачу строку для усунення вказаних вище недоліків з роз`ясненням того, що в разі їх неусунення у встановлений судом термін вищевказана позовна заява буде визнана неподаною та повернута позивачем.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення її від сплати судового збору, - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до територіальної громади м. Києва в особі Київської міської державної адміністрації, Голосіївської районної в м. Києві ради про скасування арештів та визнання права власності на спадкове майно, - залишити без руху.

Надати позивачу десятиденний строк усунення недоліків позовної заяви, який починає рахуватися з дня отримання позивачем даної ухвали.

Вказані в ухвалі недоліки необхідно виправити шляхом подання суду документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, відповідно до Закону України «Про судовий збір».

Ухвала в частині визначення розміру судових витрат може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Голосіївський районний суд м. Києва протягом 15 днів з дня складання ухвали.

Учасник справи, якому копія ухвали не була вручена в день її складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 15 днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Н.П. Чередніченко