У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про залишення позову без руху

17.02.2020 Справа №607/2674/20

Суддя Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області Грицак Р.М., при вирішенні питання про прийняття позовної заяви ОСОБА_1 до Байковецької сільської ради Тернопільського району Тернопільської області про визнання права власності, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернулася в суд із позовом до Байковецької сільської ради Тернопільського району Тернопільської області про визнання права власності.

Згідно з частиною 1 статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Частиною 1 ст. 5 ЦПК України передбачено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

Вивчивши матеріали позовної заяви, суддя приходить до висновку, що даний позов підлягає залишенню без руху виходячи з наступного.

Згідно прохальної частини позовної заяви позивач просить визнати за нею право власності на 3/8 частки житлового будинку садибного типу з господарськими будівлями та спорудами АДРЕСА_1 .

Згідно роз`яснень листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 при розгляді справ про спадкування суди мають встановлювати: місце відкриття спадщини; коло спадкоємців, які прийняли спадщину; законодавство, яке підлягає застосуванню щодо правового режиму спадкового майна та часу відкриття спадщини у випадку, якщо спадщина відкрилась до 1 січня 2004 року або ж спадкодавець проживав в іншій державі, спадкоємець є іноземним громадянином та проживає в іншій державі, а спадкове майно знаходиться на території України.

Відповідно до п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Як вбачається із матеріалів справи спадкове домоволодіння належало до суспільної групи «Колгоспні двори».

Довідкою Байковецької сільської ради Тернопільського району Тернопільської області від 12 грудня 2019 року підтверджується, що членами колгоспного двору були ОСОБА_2 (голова двору), ОСОБА_3 (дружина), ОСОБА_4 (син), ОСОБА_5 (дочка), ОСОБА_6 (дочка), ОСОБА_7 (внучка), ОСОБА_8 (дочка), ОСОБА_9 (дочка), ОСОБА_10 (внук), ОСОБА_11 (зять) та позивач ОСОБА_12 (внучка).

Натомість матеріали справи не містять підтвердження (свідоцтва про право власності на житло), що спірний житловий будинок АДРЕСА_1 належить колгоспному двору, що складається із одинадцяти членів, головою якого є ОСОБА_2 .

Згідно вимог п. 4) ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Статтею 120 ЦК УРСР в редакції 1963 року передбачено, що колгоспний двір визначався, як сімейно - трудове об`єднання осіб, всі або частина яких були членами колгоспу, брали участь у суспільному виробництві колгоспу та спільно вели підсобне господарство. Майно колгоспного двору належить його членам на праві сумісної власності. При цьому за змістом ч.2 ст.123 ЦК УРСР розмір частки члена двору встановлюється виходячи з рівності часток усіх членів двору, включаючи неповнолітніх і непрацездатних.

У постанові державного нотаріуса Тернопільської районної державної нотаріальної контори Підгайної І.В. про відмову у вчиненні нотаріальних дій від 27 січня 2020 року, яка додана до матеріалів справи зазначено, що ОСОБА_1 зверталася до нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину після смерті бабусі ОСОБА_3 , дядька ОСОБА_4 , дідуся ОСОБА_2 , матері ОСОБА_5 .

Однак у прохальній частині позову позивач не зазначає у якому порядку (за заповітом чи за законом), у яких частках та після кого вона просить визнати право власності на спадкове майно.

Зазначені недоліки є перешкодою для встановлення в подальшому місця відкриття спадщини та кола всіх спадкоємців, що є істотним для вирішення спору даної категорії.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищенаведені вимоги закону, позовну заяву слід залишити без руху і надати позивачу строк до десяти днів з дня вручення ухвали для усунення недоліків, зокрема:

-надати позовну заяву в новій редакції та її копії у відповідності до кількості відповідачів у прохальній частині якої визначити зміст позовних вимог, а саме зазначити: у якому порядку (за заповітом чи за законом) буде здійснюватися визнання за позивачем права власності на спадкове майно; хто є спадкодавцем та після кого позивач має намір спадкувати будинок АДРЕСА_1 ; в яких частках відбудеться спадкування домоволодіння після кожного із спадкодавців;

-надати докази, які підтверджують право власності членів колгоспного двору на будинок АДРЕСА_1 .

При цьому, суд зазначає, що у випадку невиконання вимог суду у встановлений строк, заява буде вважатися неподаною та буде повернута позивачеві.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Байковецької сільської ради Тернопільського району Тернопільської області про визнання права власності - залишити без руху, надавши позивачу строк протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали суду, для усунення вказаних недоліків.

У випадку невиконання вимог даної ухвали заява буде вважатись неподаною і підлягатиме поверненню.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Головуючий суддяР. М. Грицак