СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун. № 759/5539/20

пр. № 2/759/3563/20

12 листопада 2020 року м. Київ

Святошинський районний суд м. Києва

в складі: головуючого - судді Кириленко Т.В.

при секретарі Істоміній О.Г.

за участю представника позивача Полєтаєва А.А.

відповідача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом "ДТЕК Київські електромережі" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за необліковану електроенергію, суд, -

В С Т А Н О В И В:

В квітні 2020 року позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить стягнути з відповідача вартість не облікованої електричної енергії в розмірі 8795,92грн.

В обґрунтування своїх вимог посилається на те, що 16 серпня 2017 року представниками РЕМ "Південний" було виявлено порушення Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 (далі - ПКЕЕН), зокрема самовільне підключення електроустановок до електричної мережі поза розрахунковим засобом обліку електричної енергії з порушенням схеми обліку. На підставі виявлених порушень складено акт про порушення № 47324.

На підставі пункту 3.5 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 4 травня 2006 року № 562 за формулою 2.7 нараховано обсяг і вартість не облікованої електроенергії внаслідок порушення ПКЕЕН за період з 21.02.2017року до 16.08.2017року у розмірі 8795 грн. 92 коп. Станом на 1.03.2020р. вартість не облікованої електричної енергії внаслідок порушенням Правил споживачем не сплачена, тому просить стягнути вказану суму та судовий збір за подання позову до суду.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 1.04.2020р. відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Представник позивача в судовому засіданні позов підтримав.

Відповідач проти позову заперечує, посилаючись на те, що він особисто не втручався в роботу лічильника, а викликав майстра ЖЕК, коли побачив, що лічильник несправний.

Суд, вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.

Як встановлено в судовому засіданні, ОСОБА_1 зареєстрований і проживає у квартирі АДРЕСА_1 та є споживачем електричної енергії, постачальником якої є ПрАТ "ДТЕК Київські електромережі" (а.с. 13-22).

Лічильник електроенергії споживача ОСОБА_1 розташований на сходовій клітці.

16 серпня 2017 року під час перевірки лічильника квартири АДРЕСА_1 , в якій проживає ОСОБА_1 , представниками ПАТ "Київенерго" було виявлено порушення ПКЕЕН, зокрема: самовільне підключення електроустановок до електричної мережі поза розрахунковим засобом обліку електричної енергії з порушенням схеми обліку.

На підставі виявленого порушення представником ПАТ "Київенерго" було складено акт про порушення ПКЕЕН від 16 серпня 2017 року № 47324 (а.с. 23-27).

4 жовтня 2017 року відбулося засідання комісії з розгляду актів порушень ПКЕЕН. Комісією встановлено, що споживач ОСОБА_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_2 , допустив порушення ПКЕЕН.

На підставі вказаного, було прийнято рішення провести розрахунок вартості спожитої не облікованої електроенергії за період з 21.02.2017року до 16.08.2017року у відповідності з пунктом 3.5 та за формулою 2.7 Методики. Сума компенсації за недораховану електроенергію становить 8 795грн. 92коп.(а.с. 29-30).

Вказане рішення відповідачем в судовому порядку не оскаржувалося.

Відносини з приводу постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України, статтями 24-27 Закону України "Про електроенергетику", Правилами користування електричною енергією для населення (ПКЕЕН) та Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією (Методика).

Згідно з частиною 4 статті 26 Закону України "Про електроенергетику" споживач електроенергії несе відповідальність згідно із законодавством за порушення умов договору та Правил користування електроенергією, затверджених Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до частини 2 статті 27 Закону України "Про електроенергетику" правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність.

Згідно зі статтею 714 ЦК України за договором постачання електричними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До зазначеного договору застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін.

Частиною 3 статті 27 Закону України "Про електроенергетику" передбачено, що правопорушеннями в електроенергетиці є, зокрема, крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку.

Відповідно до пункту 53 ПКЕЕН у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови побутового споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу.

Також комісія визначає величину збитків, завданих енергопостачальнику протиправними діями споживача. Розмір відшкодування збитків, обчислюється відповідно до Методики.

Як убачається з матеріалів справи, актом про порушення ПКЕЕН від 16 серпня 2017 року № 47324 встановлено самовільне підключення електроустановок до електричної мережі поза розрахунковим засобом обліку електричної енергії з порушенням схеми обліку.

Тобто позивачем визначено порушення правил ПКЕЕН, яке полягає у самовільному підключенні електропостачання та використанні електроенергії (не врахування лічильником спожитої електроенергії), а тому посилання відповідача на те, що особисто він не здійснював самовільного підключення не є підставою для відмові в позові про стягнення вартості необлікованої, але використаної ним електроенергії.

Слід зазначити, що недорахована електрична енергія - це обсяг електричної енергії, використаний споживачем, але не врахований розрахунковими засобами обліку або врахований неправильно.

За таких підстав, встановлено, що відповідачем порушено правила користування електричною енергією, а саме, самовільне підключення електроустановок до електричної мережі поза розрахунковим засобом обліку електричної енергії з порушенням схеми обліку, а відтак, суд приходить до висновку про необхідність відшкодування за рахунок відповідача збитків за необліковану електроенергію за актом порушення.

Відповідно до пункту 1.1 Методики цей нормативно-правовий акт встановлює порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН.

Методика застосовується постачальником електричної енергії за регульованим тарифом (електропередавальною організацією) при визначенні обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією та/або виявлення фактів крадіжки електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку (пункт 1.2 Методики).

З наданого позивачем розрахунку обсягу та вартості електричної енергії, що не була облікована, убачається, що за період з 21 лютого 2017 року по 18 серпня 2017 року сума заборгованості склала 8 795грн. 92коп.

Таким чином, з відповідача підлягає стягненню заборгованість за необліковану електричну енергію за період з 21.02.2017року до 16.08.2017року у розмірі 8 795 грн. 92 коп.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у сумі 2 102,00 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 12, 19, 42, 76, 89, 263-264, 265, 279, 280-282, 354, 355 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські електромережі" заборгованість за не обліковану електричну енергію в розмірі 8 795 грн. 92 коп.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські електромережі" судовий збір в розмірі 2 102 грн.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя