УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 листопада 2020 року м. Вінниця

Суддя Вінницького міського суду Вінницької області Сичук М.М., розглянувши позовну заяву Бабошина Андрія Сергійовича, який діє в інтересах Кредитної Спілки «Злагода» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -

ВСТАНОВИВ:

Бабошин А.С., який діє в інтересах Кредитної Спілки «Злагода», звернувся до суду із заявою до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Судом встановлено, що подана позовна заява не відповідає вимогам цивільно-процесуального законодавства України.

Відповідно до ч. 7 ст. 177 ЦПК України передбачено, що до заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Відповідно до ч. 1 ст. 62 ЦПК повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені такими документами: довіреністю фізичної або юридичної особи. Частина 3 вказаної статті визначає, що довіреність від імені юридичної особи видається за підписом (електронним цифровим підписом) посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами. Відповідно до ч. 5 даної статті відповідність копії документа, що підтверджує повноваження представника, оригіналу може бути засвідчена підписом судді.

Згідно з ч. 6 ст. 62 ЦПК України оригінали документів, зазначених у цій статті, копії з них засвідчені суддею, або копії з них засвідчені у визначеному законом порядку приєднуються до матеріалів справи.

Таким чином, копія довіреності може бути засвідчена суддею з наданого до суду оригіналу або посвідчена посадовою особою, яка її видала та скріплена печаткою юридичної особи, або має бути нотаріально посвідчена, інші копії не передбачені нормами ЦПК України як такі, що можуть бути підтвердженням повноважень представника.

Однак, на стадії звернення до суду представником позивача надано копію довіреності не засвідчену в установленому законом порядку, що не відповідає положенням ч. 7 ст. 177 ЦПК України.

Разом з тим, із копії довіреності наданої представником заявника вбачається наявність застереження попереднє узгодження усіх процедурних питань, зокрема підпису і подання всіх документів.

Згідно із ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

У порушення вимог п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позивачем не зазначено щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Відтак, представнику заявника слід надати оригінал довіреності для підтвердження повноважень останнього щодо підпису і подання заяви в інтересах юридичної особи або засвідчену у визначеному законом порядку копію із підтвердженням попереднього узгодження даних процесуальних питань.

Крім того, з матеріалів позовної заяви вбачається клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно зі ст.8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

У пункті 29 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України від 17.10.2014 року №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз`яснено, що єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Звільнення сторони від сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі ст. 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Таким чином, позивач зобов`язаний надати суду докази на підтвердження того, що його майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті ним судового збору у встановленому порядку і розмірі, а в разі відсутності вищевказаних підстав сплатити судовий збір і надати суду докази, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Порядок і строки подання доказів чітко визначені ст.ст. 83, 95 ЦПК України.

Відповідно до ч. 2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду юридичною особою позовної заяви майнового характеру становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб .

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Звертаю увагу позивача, що згідно норми ч. 7 ст. 185 ЦПК України, повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання Бабошина Андрія Сергійовича, який діє в інтересах Кредитної Спілки «Злагода», про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву Бабошина Андрія Сергійовича, який діє в інтересах Кредитної Спілки «Злагода» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором залишити без руху.

Надати позивачу строк п`ять днів з дня отримання даної ухвали для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду позовної заяви в новій редакції з врахуванням зазначених в даній ухвалі недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: