Ухвала

04 червня 2020 року

м. Київ

справа № 753/8961/17

провадження № 61-45587св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:

Стрільчука В. А. (суддя-доповідач), Карпенко С. О., Тітова М. Ю.,

провівши у порядку письмового провадження попередній розгляд справи за позовом ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Урлів Град» про стягнення вихідної допомоги при звільненні та середнього заробітку за час затримки розрахунку та за зустрічним позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Урлів Град» до ОСОБА_1 про зміну формулювання підстави звільнення за касаційною скаргою Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Урлів Град» на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 07 травня 2018 року та постанову Апеляційного суду міста Києва від 11 вересня 2018 року,

ВСТАНОВИВ:

У травні 2017 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, який уточнила у процесі розгляду справи, до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Урлів Град» (далі - ОСББ «Урлів Град») про стягнення вихідної допомоги при звільненні та середнього заробітку за час затримки розрахунку, посилаючись на те, що з 16 листопада 2016 року вона працювала в ОСББ «Урлів Град»на посаді юрисконсульта, а 07 лютого 2017 року її було звільнено з роботи за власним бажанням на підставі частини третьої статті 38 Кодексу законів про працю України (далі - КЗпП України). При звільненні їй не було виплачено вихідної допомоги в розмірі тримісячного середнього заробітку, передбаченої статтею 44 КЗпП України. Враховуючи викладене, ОСОБА_1 просила стягнути з ОСББ «Урлів Град» на свою користь заборгованість у розмірі 10 080 грн та середній заробіток за час затримки розрахунку.

У жовтні 2017 рокуОСББ «Урлів Град» звернулося до суду із зустрічним позовом до ОСОБА_1 про зміну формулювання підстави звільнення, посилаючись на те, що в заяві про звільнення ОСОБА_1 не зазначила будь-яких порушень законодавства про працю, умов колективного чи трудового договору, однак просила звільнити її на підставі частини третьої статті 38 КЗпП України. ОСББ «Урлів Град» як роботодавець не мало права самостійно змінити зазначену правову підставу для розірвання трудового договору, хоч і не погоджувалося з нею. Враховуючи викладене, ОСББ «Урлів Град» просило змінити формулювання підстави звільнення ОСОБА_1 з посади юрисконсульта ОСББ «Урлів Град» з частини третьої на частину першу статті 38 КЗпП України.

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 28 березня 2018 року об`єднано в одне провадження первісний позов ОСОБА_1 із зустрічним позовом ОСББ «Урлів Град».

Рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 07 травня 2018 року в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ОСББ «Урлів Град» про стягнення вихідної допомоги при звільненні та середнього заробітку за час затримки розрахунку та зустрічного позову ОСББ «Урлів Град» до ОСОБА_1 про зміну формулювання підстави звільнення відмовлено.

Постановою Апеляційного суду міста Києва від 11 вересня 2018 року апеляційну скаргу ОСББ «Урлів Град» залишено без задоволення, апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково. Рішення Дарницького районного суду міста Києва від 07 травня 2018 року в частині відмови в задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСББ «Урлів Град» про стягнення вихідної допомоги при звільненні та середнього заробітку за час затримки розрахунку скасовано та ухвалено в цій частині нове рішення про часткове задоволення позову. Стягнуто з ОСББ «Урлів Град» на користь ОСОБА_1 вихідну допомогу в розмірі 9 300,06 грн, середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні в розмірі 63 330,31 грн (без вирахування обов`язкових платежів), а також судовий збір в розмірі 960 грн. В решті рішення суду залишено без змін.

У жовтні 2018 року ОСББ «Урлів Град» подало до Верховного Суду касаційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просило скасувати рішення Дарницького районного суду міста Києва від 07 травня 2018 року в частині відмови в задоволенні зустрічного позову ОСББ «Урлів Град» та ухвалити в цій частині нове рішення, яким зустрічний позов задовольнити, а постанову Апеляційного суду міста Києва від 11 вересня 2018 року - скасувати повністю.

Статтею 388 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) визначено, що судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.

Ухвалою Верховного Суду у складі судді Касаційного цивільного суду від 20 грудня 2018 року відкрито касаційне провадження в цій справі та витребувано її матеріали з Дарницького районного суду міста Києва.

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

08 лютого 2020 року набрав чинності Закон України від 15 січня 2020 року № 460-IX «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ». Пунктом 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» цього Закону встановлено, що касаційні скарги на судові рішення, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цим Законом, розглядаються в порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом.

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України в редакції, чинній на час подання касаційної скарги, підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Згідно з частиною п`ятою статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції призначає справу до судового розгляду за відсутності підстав, встановлених частинами третьою, четвертою цієї статті. Справа призначається до судового розгляду, якщо хоча б один суддя із складу суду дійшов такого висновку. Про призначення справи до судового розгляду постановляється ухвала, яка підписується всім складом суду.

Виходячи з викладеного, зважаючи на те, що під час проведення попереднього розгляду справи не встановлено обставин, передбачених частинами третьою, четвертою статті 401 ЦПК України, справу слід призначити до судового розгляду.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Враховуючи категорію і складність справи, з огляду на положення частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, справа підлягає розгляду колегією у складі п`яти суддів.

В касаційній скарзі ОСББ «Урлів Град» заявило клопотання про розгляд справи за участю його представника, однак доводів та обґрунтувань заявленого клопотання не навело.

В задоволенні клопотання необхідно відмовити з таких підстав.

Згідно з частиною першою статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу. У разі необхідності учасники справи можуть бути викликані для надання пояснень у справі.

Таким чином, питання виклику учасників справи у судове засідання суд вирішує з урахуванням конкретних обставин справи та встановленої необхідності надання пояснень учасниками справи.

Положення частин п`ятої та шостої статті 279 ЦПК України, якою врегульовано порядок розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження в суді першої інстанції, не застосовуються при касаційному розгляді, виходячи з частини першої вищенаведеної статті 400 ЦПК України.

Відповідно до частини тринадцятої статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи.

При обговоренні доповіді судді-доповідача про проведені підготовчі дії та обставини, необхідні для ухвалення судового рішення, колегія суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду дійшла висновку про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні). Копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України.

Оскільки розгляд справи Верховним Судом здійснюється у письмовому провадженні без повідомлення учасників справи, а характер спірних правовідносин не вимагає проведення судового засідання з повідомленням сторін, підстав для задоволення клопотання про розгляд справи за участю представника ОСББ «Урлів Град» немає.

Керуючись частиною тринадцятою статті 7, статтями 34, 401, частиною першою статті 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Справу за позовом ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Урлів Град» про стягнення вихідної допомоги при звільненні та середнього заробітку за час затримки розрахунку та за зустрічним позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Урлів Град» до ОСОБА_1 про зміну формулювання підстави звільнення за касаційною скаргою Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Урлів Град» на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 07 травня 2018 року та постанову Апеляційного суду міста Києва від 11 вересня 2018 року призначити до судового розгляду Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у кількості п`яти суддів в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Відмовити в задоволенні клопотання Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Урлів Град» про розгляд справи за участю його представника.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:В. А. Стрільчук

С. О. Карпенко

М. Ю. Тітов