КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 357/6789/19 Головуючий у суді І інстанції Ярмола О.Я.
Провадження № 22-ц/824/5664/2020 Доповідач у суді ІІ інстанції Ігнатченко Н.В.
У Х В А Л А

26 лютого 2020 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Ігнатченко Н.В., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 16 грудня 2019 року у справі за позовом приватного орендного підприємства «Агрофірма Узинська» до ОСОБА_1 , товариства з обмеженою відповідальністю «Роза-Л», третя особа - державний реєстратор комунального підприємства «Перевага» Хоцінська Анна Миколаївна, про визнання недійсним договору оренди землі та зустрічним позовом ОСОБА_1 до приватного орендного підприємства «Агрофірма Узинська» про визнання недійсним договору оренди земельної ділянки,

в с т а н о в и в:

Рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 17 грудня 2019 року позов ПОП «Агрофірма Узинська» задоволено. У задоволенні зустрічного позову ОСОБА_2 відмовлено.

Не погоджуючись з указаним судовим рішенням, ОСОБА_2 через свого представника - адвоката Гребінь О.О. подав апеляційну скаргу із пропуском строків, встановлених статтею 354 ЦПК України.

Згідно із вимогами статті 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

У відповідності до частини першої статті 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

З матеріалів справи вбачається, що оскаржуване рішення було ухвалено в судовому засіданні 16 грудня 2019 року за відсутності всіх учасників справи, його повний текст судом першої інстанції складено також 16 грудня 2019 року, а з апеляційною скаргою представник відповідача звернувся засобами поштового зв`язку лише 7 лютого 2020 року.

В апеляційній скарзі порушено питання про поновлення строку на апеляційне оскарження у зв`язку з тим, що копію оскаржуваного рішення отримано 8 січня 2020 року у ТОВ «Роза-Л», оскільки це рішення не надійшло до місця реєстрації власника спірної земельної ділянки, тобто ОСОБА_2 .

Проте наведені підстави неможливо вважати поважними, адже відповідно до наявного в матеріалах справи рекомендовано повідомлення про вручення поштового відправлення ОСОБА_2 особисто отримав копію рішення за адресою свого проживання 28 грудня 2019 року (а.с. 148), а отже останнім днем апеляційного оскарження є 27 січня 2020 року.

Дійсно матеріалами справи підтверджується, що ТОВ «Роза-Л» отримало копію оскаржуваного рішення 8 січня 2020 року (а.с. 149), однак апеляційна скарга подається представником від імені та в інтересах саме відповідача ОСОБА_2 , відтак даний факт не має правового значення для вирішення питання щодо поновлення пропущеного строку.

Безпідставне поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до частини 3 статті 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними.

При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Таким чином особі, яка подала апеляційну скаргу, необхідно надати суду апеляційної інстанції належні докази або вказати на підстави, які підтверджують поважність причини пропуску встановленого законом строку на апеляційне оскарження з посиланням на відповідні докази.

Подана апеляційна скарга також не може бути прийнята до апеляційного провадження, оскільки не відповідає вимогам статті 356 ЦПК України.

У відповідності до акту від 12 лютого 2020 року про відсутність вкладень, складеного уповноваженими працівниками Білоцерківського міськрайонного суду Київської області, під час розкриття конверта, що надійшов поштою від адвоката Гребінь О.О. з апеляційною скаргою на рішення суду від 16 грудня 2019 року, не виявилося вказаних у додатках документів, а саме відсутні платіжне доручення та копії скарги відповідно до кількості учасників справи (а.с. 168).

Згідно із пунктом 3 частини четвертої статті 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як передбачено підпунктом 2.1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (далі - Закон № 3674-VI), за подання до суду юридичною особою або фізичною особою-підприємцем позовної заяви немайнового характеру судовий збір становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Підпунктом 2.2. пункту 1 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI встановлено, що за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру судовий збір становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За підпунктом 6 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону № 3674-VI ставка судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду установлена у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги, при цьому положеннями частини третьої статті 6 цього Закону передбачено, що у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Крім того, у разі якщо в апеляційному порядку оскаржується судове рішення, яке прийнято за наслідками розгляду первісного і зустрічного позовів, то якщо скаржник не згоден із таким рішенням у частині розгляду вимог за обома зазначеними позовами, судовий збір має сплачуватися ним так само з урахуванням результатів розгляду як первісного, так і зустрічного позовів.

Враховуючи категорію спору, характер та кількість задоволених позовних вимог первісного позову, а також характер вимог зустрічного позову, розмір судового збору у даному випадку повинен становити 6 915,60 грн (5 763 грн - дві немайнових вимоги за первісним позовом + 1 152,60 грн - одна немайнова вимога за зустрічним позовом).

Апеляційна скарга повинна бути оплачена судовим збором на рахунок отримувача: UA0026010; код класифікації доходів бюджету: 22030101; отримувач коштів: УК у Солом. р-ні/Соломян. р-н, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО): 899998, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38050812.

Призначення платежу: *;101; код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб або реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи; судовий збір, за позовом ОСОБА_2 , на рішення від 16 грудня 2019 року по справі № 357/6789/19, Київський апеляційний суд.

Документи, що підтверджують сплату судового збору подаються до Київського апеляційного суду в оригіналі.

При цьому згідно із пунктом 2 частини четвертої статті 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються копії скарги та доданих письмових матеріалів відповідно до кількості учасників справи.

Отже, відповідачу або його представнику необхідно надіслати до суду апеляційної інстанції копії апеляційної скарги та доданих до неї матеріалів для всіх учасників справи.

За правилом частини другої статті 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

З огляду на вищевикладене, апеляційну скаргу слід залишити без руху, надавши особі, яка її подала, строк для подання заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження та усунення наведених вище недоліків апеляційної скарги.

Керуючись статтями 127, 185, 354, 356, 357 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 16 грудня 2019 року залишити без руху та встановити строк десять днів з моменту отримання копії даної ухвали для подання заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження, в іншому випадку буде відмовлено у відкритті апеляційного провадження, а у разі неусунення недоліків апеляційної скарги вона вважатиметься неподаною та буде повернута.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її постановлення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя Н.В. Ігнатченко