КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження
№22-з/824/898/2020
У Х В А Л А

10 листопада 2020 року місто Київ

справа № 753/16995/16-ц

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: головуючого судді: Борисової О.В.

суддів: Ратнікової В.М., Левенця Б.Б.

розглянув заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову по цивільній справі за апеляційною скаргою відповідача ОСОБА_1 на ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 09 липня 2020 року про відмову у задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, постановлену під головуванням судді Колесника О.М., у справі за заявою ОСОБА_1 про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами у цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» до ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки,-

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 09 липня 2020 року відмовлено в задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дарницького районного суду міста Києва від 13 грудня 2016 року за нововиявленими обставинами.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду першої інстанції, відповідач ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 06 листопада 2020 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою відповідача ОСОБА_1 на ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 09 липня 2020 року.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 10 листопада 2020 року призначено справу до розгляду на 01 грудня 2020 року о 12.00 год.

09 листопада 2020 року на адресу Київського апеляційного суду від ОСОБА_1 надійшла заява про забезпечення позову, в якій останній просив забезпечити позов по даній справі шляхом:

накладення арешту на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 ;

заборони Службі у справах дітей та сім'ї Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації надавати дозвіл на дарування оспорюваної квартири за адресою: АДРЕСА_1 на ім`я малолітньої дитини ОСОБА_2 , який в шахрайський спосіб відчужив арештовану квартиру на своє ім`я;

зупинення дії договору купівлі-продажу №598 від 21 вересня 2018 року бланк серії ННР 195304, рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер 43139151 від 21 вересня 2018 року 18:32:55 на час розгляду та прийняттю рішення за моїм позовом про перегляд справи за нововиявленими та виключними обставинами;

накладення заборони на відчуження предмету нерухомості, зокрема квартири за адресою: АДРЕСА_1 , яка належить йому праві приватної власності, відповідно до свідоцтва від 24 грудня 2007 року, і яка є єдиним житлом для нього та його родини, та де вони зареєстровані та проживаємо з лютого 2008 року;

заборони відповідачам по справі користуватися та розпоряджатися (здавати в оренду, продавати) квартирою за адресою: АДРЕСА_1 ;

заборони ЦНАП Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації примусово знімати з реєстрації, вже зареєстрованих осіб: ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , якій був знятий з реєстрації в Криму міста Алушта та реєструвати нових осіб за даною адресою до вирішення після подання позовної заяви по справі по суті;

заборони ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» та їх партнерам посадовим особам колекторської компанії ТОВ «Фінансова Компанія «Алькор Інвест» а саме насамперед - особі ОСОБА_2 та і іншим особам, окрім мене та членів моєї родини, доступ до квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

На обґрунтування вимог заяви посилався на те, що квартира АДРЕСА_1 є єдиним його житлом та його родини.

Вказував, що вказану квартиру в шахрайський спосіб, під час судових спорів між ним та ПАТ «Райффайзен Банк Аваль», яка була арештована - продали та протиправно внесли зміни в Державний реєстр речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень на користь ОСОБА_2 - уповноваженої особи ТОВ «ФК «Алькор Інвест» та інших посадових осіб ряда своїх колекторськихкомпаній, в рейдерський спосіб, по сфальшованим документам відчужили арештоване нерухоме майно.

Зазначав, що посадові особи ТОВ «ФК «Алькор Інвест», ОСОБА_2 - так званий покупець, ОСОБА_6 - так званий продавець на підставі протиправної угоди купівлі-продажу від 21 вересня 2018 року №598 бланк серії ННР 195304, рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер 43139151 від 21 вересня 2018 року 18:32:551, яку злочинно посвідчив приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Щелков Д. М. відчужили арештоване нерухоме майно.

Посилався на те, що відповідачі застосовували силовий штурм 17 серпня 2018року його та його родини єдиного житла - оспорюваної квартири, тим самим створили останнім небезпеку їх здоров`ю, життю і житлу.

Відповідно до ч.1 ст.153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

Таким чином, заява ОСОБА_1 про забезпечення позову розглядається без повідомлення учасників справи за правилами ч.1 ст.153 ЦПК України.

Вивчивши матеріали справи і перевіривши доводи заяви, апеляційний суд приходить до висновку, що заява не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, у вересні 2016 року ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» звернувся до Дарницького районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки.

Рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 13 грудня 2016 року позов ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» задоволено частково.

В рахунок погашення заборгованості в сумі 1772833,60 грн. за кредитним договором №014/1179/74/1551 від 15 жовтня 2007 звернуто на користь ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» стягнення на предмет іпотеки за договором іпотеки від 15 жовтня 2007 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Шевчук В.М. та зареєстрованого за №1642д - квартиру АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_1 на праві власності, шляхом реалізації предмета іпотеки на прилюдних торгах у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України «Про виконавче провадження», встановивши початкову ціну предмета іпотеки для його подальшої реалізації у розмірі 987936 грн. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» судовий збір у розмірі 26592,50 грн.

Постановою Апеляційного суду міста Києва від 16 січня 2018 року вищевказане заочне рішення скасовано в частині стягнення з ОСОБА_1 судового збору у розмірі 26592,50 грн. В іншій частині рішення суду залишено без змін.

Постановою Верховного Суду від 08 жовтня 2018 року касаційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, постанову Апеляційного суду міста Києва від 16 січня 2018 року залишено без змін.

У грудні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про перегляд рішення Дарницького районного суду міста Києва від 13 грудня 2016 року за нововиявленими обставинами.

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 09 липня 2020 року відмовлено в задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дарницького районного суду міста Києва від 13 грудня 2016 року за нововиявленими обставинами.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду першої інстанції, відповідач ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу.

Звертаючись до апеляційного суду з заявою про забезпечення позову, ОСОБА_1 посилався на те, що на розгляді Київського апеляційного суду, знаходиться його апеляційна скарга про перегляд справи за нововиявленими та виключними обставинами (справа №753/16995/16-ц).

Вказував, що справа стосується встановлення грубо порушених його та його родини, гарантованих Конституцією України, Міжнародною Конвенцією ООН з захисту прав і свобод інвалідів і дітей, Європейською Конвенцією з захисту основних прав і свобод людини 1950 року прав та стосується їх єдиного житла, яке вибуло з їх володіння шахрайськими діями відповідачів.

Відповідно до ст.423 ЦПК України рішення, постанова або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами. Підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є: 1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи; 2) встановлений вироком або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, факт надання завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що призвели до ухвалення незаконного рішення у даній справі; 3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, що підлягає перегляду.

Згідно з ч.ч.1, 2 ст.149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред'явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Під забезпеченням позову слід розуміти вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача, які гарантують реальне виконання судового рішення, прийнятого за його позовом. Інститут забезпечення позову спрямований проти несумлінних дій відповідача, який може приховати майно, розтратити його, продати, знецінити.

Статтею 150 ЦПК України визначено види забезпечення позову, які можуть бути застосовані судом.

Згідно роз`яснень викладених у п.4 Постанови Пленуму Верховного Суду України №9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Інститут забезпечення позову являє собою сукупність встановлених законом заходів, що вживаються судом за клопотанням осіб, які беруть участь у справі, якщо у них існують побоювання, що виконання ухваленого у справі рішення виявиться у майбутньому утрудненим чи неможливим.

Отже, умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може утруднити або унеможливити виконання рішення по суті позовних вимог.

Забезпечення позову є тимчасовим обмеженням і його значення полягає в тому, що ним захищаються законні інтереси позивача на той випадок, коли відповідач буде діяти недобросовісно або коли невжиття заходів забезпечення позову може потягти за собою неможливість виконання судового рішення. Крім цього, інститут забезпечення позову захищає в рівній мірі інтереси як позивача, так і відповідача.

З системного аналізу вищевказаних норм вбачається, що діючими ЦПК України передбачено саме забезпечення позову, а забезпечення заяв про перегляд рішень за нововиявленими обставинами не передбачено.

Як вбачається з матеріалів справи, справа за позовом ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» до ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки розглянута по суті та рішення Дарницького районного суду міста Києва від 13 грудня 2016 року набрало законної сили.

А відтак, інститут забезпечення позову не підлягає застосуванню до заяви ОСОБА_1 про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами у даній справі, у зв'язку з чим у задоволенні заяви ОСОБА_1 слід відмовити.

Керуючись ст.ст.149, 150, 152, 153, 261, 268 ЦПК України, Київський апеляційний суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову відмовити.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий:

Судді: