Справа № 361/2697/19
Провадження № 2/361/370/20
У Х В А Л А

27 лютого 2020 року Броварський міськрайонний суд Київської області у складі головуючого судді Селезньової Т.В., при секретарі Мельниченко Я.І., з участю позивача ОСОБА_1 , представника позивача ОСОБА_2 , представника відповідача ОСОБА_3 , розглянувши в підготовчому засіданні в місті Бровари цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про поділ спільного майна, визнання права власності на частку у спільному майні,-

встановив:

Після підготовчого засідання 24.09.2019р. через канцелярію суду позивачем подано клопотання про призначення експертизи. (вх..37878).

15.10.2019р. (вх..№40847) від позивача надійшло клопотання про уточнення вимог по призначенню експертизи. Вимоги щодо завчасного вручення (надіслання) другій стороні позивачем не виконані.

30.10.2019р. подано клопотання щодо уточнення вимог про призначення експертизи від 29.10.2019р. вх..№43059). . в підготовчому засіданні суд оголосив перерву до 4.11.2019р. Тоді ж суд у сторін з.ясував, що більше ніяких інших клопотань сторони в підготовчому провадженні в даній справі не заявляють.

31.10.2019р. від позивача надійшло клопотання про поновлення пропущеного строку для подання клопотання про призначення експертизи, і разом з ним подано уточнене клопотання про призначення експертизи (вх..№43942, вх.№43810).

Крім того, позивачем 13.02.2020р. подано клопотання про огляд доказів за їх місцезнаходженням. (вх..6902).

Суд розглянув клопотання позивача про поновлення строку та клопотання про призначення експертизи і ухвалою від 4.11.2019р. поновив позивачу строк для подання клопотання про призначення експертизи і призначив за клопотанням позивача будівельно-технічну експертизу, провадження у справі зупинив до її проведення.

Відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати ухвалу суду першої інстанції в частині поновлення процесуального строку і призначення експертизи і відмовити позивачу у призначенні експертизи.

Постановою Київського апеляційного суду від 24.12.2019р. скаргу відповідача задоволено частково, ухвалу суду від 4.11.2019р. (про поновлення строку і про призначення експертизи) скасовано і справу направлено для продовження розгляду.

Тому, слідуючи приписам апеляційного суду в постанові дані клопотання виносяться на повторний розгляд тим самим судом.

Розгляд клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку:

Представник відповідача заперечував проти поновлення строку подання даного клопотання і проти призначення експертизи, пославшись на пропуск позивачем строку подання доказів, недобросовісність, відсутність поважних причин пропуску строку, а також на те, що питання, запропоновані позивачем експертам, не відносяться до предмету доказування у даній справі за заявленими позовними вимогами, що в клопотанні вказано змінене майно без зміни предмету позову, зокрема в позовній заяві вказано про матеріали, а в клопотанні зазначені об`єкти нерухомості.

З аналізу приписів ст.ст.43, 44, 83, 91, 174-179, 182, 189, 197-199, 126, 127 ЦПК України висновки експертизи є доказами, тому щодо їх подання встановлюються ті самі вимоги, що і для подання інших доказів, зокрема застосовуються процесуальні строки. Процесуальним законом встановлені порядок і строки подання учасниками справи доказів. Зокрема, для позивача: разом з позовною заявою, в якій позивач має зазначити про всі наявні у нього докази і про ті, які він з певних причин не може подати разом з позовом, але має намір подати пізніше, та заявити клопотання, що стосуються доказів і їх збирання. Також позивач має право подати докази разом з відповіддю на відзив відповідача у строк, встановлений судом або у інший строк, встановлений судом.

Провадження у справі відкрито 13.05.2019р. В ухвалі про відкриття провадження встановлено строк 15 днів для подання відзиву та доказів, 5 днів з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, 5 днів з дня отримання відповіді для подання заперечень. Роз`яснено порядок і строки подання доказів. Призначено підготовче засідання на 11.06.2019р. В підготовчому засіданні 11.06.2019р. були присутні позивач і представник відповідача. Підготовче засідання відкладено за клопотанням сторін і для підготовки на 24.07.2019р.

Відповідач, дотримуючись строків, подав відзив і докази 21.06.2019р. (вхідний до суду 3.07.2019р.). Позивач відповіді на відзив ні у встановлений судом строк, ні пізніше не подав.

В підготовчому засіданні було з`ясовано позицію сторін (відповідач позов не визнав; позивач правом на зміну предмету або підстави позову не скористався і не висловив такого наміру. Визначено обставини, що підлягають доказуванню за позовними вимогами, що заявлені в цій справі.

В підготовчому засіданні 24.07.2019р. були присутні позивач і її представник, доказів і відповідних клопотань не подали. Саме за клопотанням позивача підготовче засідання було відкладено на 24.09.2019р.

Суд, не скасовуючи встановлених в ухвалі про відкриття провадження у справі строків для подання відповіді на відзив та доказів, встановив присічний (кінцевий) строк подання суду всіх наявних у сторін заяв по суті справи, заяв з процесуальних питань, клопотань та доказів у будь-якому разі не пізніше 01 вересня 2019р. їх надходження до суду. Даний строк був судом визначений з наданням достатнього часу для виконання сторонами своїх процесуальних обов`язків і реалізації процесуальних прав, а також з метою спонукання сторін до дотримання процесуальних строків і добросовісної поведінки, та щоб запобігти затягуванню сторонами розгляду справи, з тим, щоб в засіданні 24.09.2019р. провести останнє підготовче засідання, розглянути всі питання і клопотання сторін і закрити підготовче провадження.

Зазначене в ЦПК право позивача подавати клопотання та докази означає право подання доказів і клопотань з дотриманням порядку і строків їх подання, а саме: разом з позовною заявою, а також у підготовчому провадженні у строки подання відповіді на відзив; - всіляке подальше затягування у поданні доказів розглядається судом як порушення строків підготовчого провадження та як недобросовісна поведінка сторони. У разі такої поведінки учасника справи не виключається право суду встановити конкретний (обмежувальний) строк подання доказів та заяв з метою запобігання створенню сторонами ситуації безкінечності підготовчого провадження, коли сторони після оголошеної з тієї чи іншої підстави перерви продукуватимуть нові клопотання та докази, які в свою чергу знову вимагатимуть відкладення підготовчого засідання (оголошення перерви) з тим, щоб другу сторону поставити у рівні умови. При цьому суд враховує і позицію Європейського суду з прав людини, на розсуд якого саме на позивача як ініціатора цивільного провадження покладається найбільший тягар відповідальності за дотриманням ним процесуальних строків і найбільші вимоги щодо добросовісного використання процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

До 01.09.2019р. до суду не надійшло ніяких заяв, клопотань та доказів від позивача, а також клопотань про продовження строку подання доказів.

10.09.2019р. з матеріалами справи ознайомився представник позивача.

24.09.2019р. у підготовчому засіданні позивач не подала заяв, клопотань, доказів, було констатовано, що збирання доказів з сторони позивача закінчено. (Підготовче засідання було відкладено на 11.10.2019р. виключно через неявку відповідача (представника) з поважних причин (відповідач затриманий, представник бере участь у слідчих діях з підзахисним відповідачем).

Позивач пропустив строк подання доказів, і зокрема такого доказу як висновок експертизи і відповідно клопотання про призначення експертизи, встановлений законом, оскільки в позовній заяві про даний доказ не зазначив, разом з позовом не подав клопотання про призначення експертизи, і не повідомив про намір заявити таке клопотання пізніше з певних поважних причин.

Позивачем також пропущений строк, встановлений судом для подання доказів (разом з відповіддю, і остаточно до 1.09.2019р.).

Всі подальші клопотання позивача щодо збирання доказів вважаються такими, що подаються з пропуском строку і свідчать про недобросовісну поведінку сторони позивача.

Розглядаючи клопотання про поновлення процесуального строку, суд робить такі висновки:

Згідно ч.1 ст.127 ЦПК суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Згідно ч.2 ст.127 ЦПК встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. 4. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк.

Позивач порушив встановлений ЦПК порядок, і пропустивши строк подання доказів (та строк подання клопотання про призначення експертизи) не подав разом з клопотанням про призначення експертизи одночасно клопотання про поновлення або продовження пропущеного процесуального строку у відповідності до приписів ч. 4 ст.127 ЦПК.

Згідно ст.126 ЦПК право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом (тобто у разі подання клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку і задоволення судом такого клопотання та поновлення строку, пропущеного з поважних причин).

Щодо наявності підстав для поновлення пропущеного процесуального строку, то ніяких поважних причин для цього позивач і його представник не вказав. Новий представник, який присутній при повторному розгляді клопотання, так само поважних причин не вказав, пославшись лише на вступ у справу на початку лютого 2020р. Разом з тим, зміна представника (адвоката не є причиною поважною для пропуску строку, тим більше, що раніше у справі приймав участь інший представник-адвокат. Позивач посилається на відкриття у серпні 2019р. кримінального провадження, де потерпілою є позивач, на необхідність переховуватись на час спецоперації, на погіршення самопочуття та лікування. На підтвердження даних обставин позивач надала лише виписку з історії хвороби за період з 30.09.2019р. по 9.10.2019р., яка не пояснює пропуск строків у інший період. Посилання на певні події, що мали місце в серпні 2019р. (наведені вище), не пояснюють наявності поважних причин протягом всього іншого часу зволікання з поданням доказів і клопотань.

Таким чином, позивач пропустив строк подання доказів і зокрема строк подання клопотання про призначення експертизи без поважних причин.

В постанові від 24.12.2019р. апеляційний суд зазначив, що не погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що строк подачі доказів в частині призначення експертизи пропущений позивачем з поважних причин; колегія суддів дійшла висновку, що суд безпідставно визнав поважними причинами вказані позивачем обставини, і необгрунтовано сам не врахував зміст своєї ухвали, в якій встановив граничний строк подання доказів, і що підстав для поновлення строку нема.

Інших будь-яких обставин, які б вказували на наявність поважних причин пропуску такого процесуального строку, позивач і представник при повторному розгляді клопотання не назвали.

Таким чином, суд не вбачає поважних причин пропуску строку і не вбачає підстав для поновлення пропущеного позивачем процесуального строку, встановленого законом і судом для подання доказів.

Крім того, суд враховує, що за приписами ч.2 ст.127 ЦПК встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, але такої заяви позивач не подав. Тому відсутні і підстави для продовження встановленого судом в ухвалі від 24.07.2019р. кінцевого строку подання доказів і клопотань.

При наведених обставинах у їх сукупності суд відмовляє позивачу у клопотанні про поновлення процесуального строку для подання клопотання про призначення експертизи.

Згідно приписів ст.126 ЦПК документи, подані з пропущенням процесуального строку, залишаються без розгляду.

Крім того, суд враховує висновки апеляційного суду в постанові від 24.12.2019р., згідно з якими ті питання, за якими позивач просить призначити експертизу, не стосуються обставин, які підлягають доказуванню за заявленими позовними вимогами. Посилання позивача та його представника на те, що дані питання мають бути з`ясовані судом, оскільки суд при розгляді даного позову зобов`язаний сам встановити обсяг і стан майна, його місце розташування, його вартість, відповідність технічним нормам та рівень готовності до введення в експлуатацію, варіанти поділу, - є таким, що суперечить процесуальному закону, зокрема щодо меж розгляду справи і меж доказування.

Посилання представника позивача на його намір у подальшому змінити позов чи предмет позову, - судом до уваги не береться, враховуючи сам факт невчинення вказаних процесуальних дій позивачем і неподання до даного часу вказаних ним заяв.

Таким чином, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання про призначення експертизи і з підстав пропуску процесуального строку подання такого клопотання, і з тих підстав, що суд зобов`язаний призначити експертизу у даній справі і її призначення є обов`язковим, і з тих підстав, що позивач має намір змінити предмет позову.

Щодо клопотання позивача, поданого 13.02.2020р. про огляд доказів за їх місцезнаходженням, суд виходить з наступного:

У клопотанні позивач просить встановити час і місце огляду доказів по кожному конкретно визначеному спірному об`єкту спільної сумісної власності подружжя ОСОБА_5 за адресами: АДРЕСА_1 земельна ділянка к.н. :00:058:0503; 2). В селі Гоголів - земельна ділянка к.н. :01:037:0007; 3). В АДРЕСА_2 земельна ділянка к.н. :00:034:1002; 4). В АДРЕСА_2 земельна ділянка к.н. :00:038:0521, - та здійснити огляд доказів з участю експертів УНІСЕ з метою визначення місця знаходження спірних об`єктів відносно меж земельних ділянок; технічних характеристик об`єктів і їх кількості; вартості спірного майна; ступеню готовності об`єктів незавершеного будівництва; технічної можливості завершити об`єкти незавершеного будівництва; можливості здійснити розділ в натурі спірного майна, в тому числі спірних об`єктів незавершеного будівництва; меж та характеристик земельних ділянок, на яких розташоване спірне майно.

Клопотання вмотивовано тим, що при вирішенні питання про поділ об`єктів незавершеного будівництва має значення ступінь готовності об`єктів, і обов`язковим є проведення експертизи для визначення ступеню готовності та можливості поділу в натурі, а при неможливості визначення розміру компенсації; позивач замовив таку експертизу, але експертам відповідач не надав доступу до об`єктів дослідження. У даному випадку на думку позивача огляд спірних об`єктів за місцем їх знаходження необхідний для остаточного визначення предмету спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників справи, визначення обставин, які підлягають доказуванню і для збирання доказів. Позивач посилається на ст.97 та ст.85 ЦПК України, яка регулює питання огляду за місцем знаходження речових доказів, які не можна достати на огляд до суду.

Відповідач подав заперечення і просив застосувати наслідки невиконання позивачем вимог ч.8, ч.9 ст.83 ЦПК України і залишити клопотання без розгляду.

При з?ясуванні питання які конкретно речові докази слід оглянути представник позивача послався на те, що саме виходом на місцезнаходження спірних об`єктів і мають бути виявлені необхідні позивачу речові докази. При з?ясуванні питання, до доказування яких позовних вимог та обставин відносяться дані речові докази, представник позивача послався на свій намір подати змінений позов, або заяву про зміну предмету позову, і огляд вказаних об`єктів необхідний для того, щоб точно визначити предмет спору і позову для його зміни. Також послався на те, що відповідач не надає доступу до об`єктів експертам для проведення замовленої позивачем експертизи.

Фактично за своїм змістом і за змістом обґрунтувань, наведених представником позивача, даним клопотанням позивач має намір забезпечити себе доказами для подання іншого позову, який не є предметом розгляду в даній справі. Крім того, ті питання, які має намір з?ясувати позивач при огляді судом об`єктів на місці їх знаходження не відносяться до питань, які має з?ясувати суд в межах розгляду даної конкретної справи. Фактично за змістом клопотання позивач має намір перекласти на суд функції експертів і функцію по збиранню доказів для одної сторони, що є неприпустимим, оскільки суд лише досліджує надані сторонами докази, а не створює їх для сторони, що явно виходить за межі передбаченого законом сприяння учасникам справи у збиранні доказів.

Також суд враховує, що позивачем у строки, встановлені законом і судом для подання доказів не було заявлено ніяких речових доказів, в тому числі речових, і таких, які б мали бути оглянуті за місцем їх знаходження, а оскільки не заявлено про наявність речового доказу , то відсутні підстави і ля його огляду за місцем знаходження. На даний час строк подання доказів і відповідних клопотань закінчився.

Позивач не подав клопотання про поновлення встановленого законом строку або для продовження встановленого судом строку подання доказів і відповідних клопотань, - що є крім того підставою для залишення заяви без розгляду.

Оскільки само по собі клопотання про огляд доказів не є поданням доказу, то воно судом розглядається і при наведених вище обставинах суд не вбачає підстав для його задоволення.

Керуючись ст.ст.43,49,83,85,126,127 ЦПК України, суд

ухвалив:

Клопотання позивача про поновлення пропущеного процесуального строку для подання клопотання про призначення експертизи залишити без задоволення.

Клопотання позивача про призначення комплексної будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи залишити без задоволення.

Клопотання позивача про огляд доказів - спірних об`єктів за їх місцезнаходженням залишити без задоволення.

Згідно ч.8 ст.127 ЦПК України ухвалу в частині відмови у поновленні або продовженні процесуального строку може бути оскаржено у порядку, встановленому цим Кодексом, - шляхом подання апеляційної карги протягом 15 днів з дня складення повно ували. Учаснику справи, якому повна ухвала не вручена у день складення , має право на поновлення строку, якщо апеляційна скарга ним буде подана протягом 15 днів з дня вручення копії ухвали. Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду безпосередньо або через Броварський міськрайонний суд Київської області згідно п.15.5. перехідних положень ЦПК України. В іншій частині ухвала оскарженню окремо від рішення не підлягає.

Суддя Т.В. Селезньова