Справа № 278/660/20
УХВАЛА

"08" квітня 2020 р. м.Житомир

Суддя Корольовського районного суду м. Житомира Маслак В.П., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до ухвали Житомирського районного суду Житомирської області від 13.03.2020р. справу №278/660/20 передано на розгляд Корольовського районного суду м.Житомира.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, встановлено, що дана позовна заява подана без додержання вимог, викладених у ст.ст.175,177 ЦПК України.

Вимоги щодо форми та змісту позовної заяви визначені приписами ст.175 ЦПК України.

Так, приписами ч.2 ст.175 ЦПК України визначено, що позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Як вбачається з матеріалів позовної заява, вона підписана, однак не зазначено ким саме позивачем або її представником.

Згідно п.1 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити найменування суду першої інстанції, до якого подається заява.

Позивачем не виконано вимог закону в частині зазначення найменування суду першої інстанції, до якого подано заяву.

Як визначено приписами п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Натомість позов ОСОБА_1 не містить поштовий індекс, реєстраційний номер облікової картки платника податків, відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти позивача, а також повне найменування ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) іншого учасника справи, його місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, реєстраційний номер облікової картки платника податків за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

На вирішення суду позивачем ставиться питання про розірвання шлюбу.

В порушення приписів п.4 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 21.12.2007 № 11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» заявником не надано суду оригінал свідоцтва про шлюб, а також не зазначено про наявність у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви, як передбачено п.8 ч.1 ст.175 ЦПК України.

Згідно п. 9 ч. 3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

В порушення даної норми позивачем не наведено попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Також з матеріалів заяви вбачається, що позивачем не дотримано вимог п.8 ст.43 ЦПК України, а саме документи, що надані суду разом із заявою не скріплені власноручним підписом заявника.

До позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону (ч.4 ст.177 ЦПК України).

Подана до позовної заяви квитанція про сплату судового збору не може бути прийнята судом до уваги навіть з урахуванням п.5 Постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України №10 від 17.10.2014р. «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», оскільки визначальним є зарахування суми судового збору до спеціального фонду державного бюджету, проте лист від 01.04.2020р. №278/660/20/6061/2020 Житомирського районного суду Житомирської області свідчить про відсутність таких даних.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України «Про судовий збір».

Судовий збір сплачується у порядку та розмірах, встановлених Законом України «Про судовий збір» в редакції Закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії.

Як визначено частиною першою статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпункт 2 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» визначає, що за подання фізичною особою до суду позовної заяви немайнового характеру судовий збір справляється у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України «Державний бюджет України на 2020 рік» установлено, зокрема, що у 2020 році прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для працездатних осіб з 1 січня 2020 року становить 2102,00 грн.

Отже, за подання до суду позовної заяви позивачу слід сплатити судовий збір у розмірі 840,80 грн. на рахунок Корольовського районного суду м.Житомира та оригінал платіжного документа подати до суду.

Дані обставини перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі.

Крім того, суд вважає за необхідне вказати наступне.

Як визначено ч.6 ст.175 ЦПК України у позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

З поданих матеріалів позову слід зробити висновок, що позивачем укладено шлюб з громадянином іноземної держави, відомості (прізвище, ім`я та по батькові, місце проживання чи перебування) про якого в позові відсутні.

Відповідно до п.п.2,7 ч.1 ст.76 Закону України «Про міжнародне приватне право» суди можуть приймати до свого провадження і розглядати будь-які справи з іноземним елементом у таких випадках:

- якщо на території України відповідач у справі має місце проживання або місцезнаходження, або рухоме чи нерухоме майно, на яке можна накласти стягнення, або знаходиться філія або представництво іноземної юридичної особи відповідача;

- дія або подія, що стала підставою для подання позову, мала місце на території України.

Тому для визначення підсудності даної справи судом України, наразі Корольовським районним судом м.Житомира, має існувати одна з наведених обставин.

Приписами ч.ч.1,3 ст.9 ЦПК України визначено, що цивільне судочинство в судах провадиться державною мовою. Суди використовують державну мову в процесі судочинства та гарантують право учасникам судового процесу на використання ними в судовому процесі рідної мови або мови, якою вони володіють.

Натомість, документи, що додані ОСОБА_1 до позовної заяви, не містять перекладу державною мовою, що позбавляє суд прийняти подані докази до уваги та надати їм оцінку.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог ст.175 ЦПК України підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст.58, 95, 175, 177, 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 про розірвання шлюбу - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків - десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На виконання ухвали суду позивач має право подати відповідну заяву через канцелярію суду або направити її засобами поштового зв`язку протягом визначеного строку.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала, що постановлена судом поза межами судового засідання набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя В. П. Маслак