Справа № 675/2755/19
Провадження № 2/675/278/2020
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"12" лютого 2020 р. м.Ізяслав

Ізяславський районний суд Хмельницької області в складі: головуючого судді Короля О.В., за участю секретаря судового засідання Сопронюк С.Л., учасників справи:

позивача: не з`явилася,

представника відповідача: не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Радошівської сільської ради Ізяславського району Хмельницької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (по тексту ОСОБА_1 , позивач) звернулася до Ізяславського районного суду Хмельницької області з позовною заявою до Радошівської сільської ради Ізяславського району Хмельницької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_2 (по тексту ОСОБА_2 , спадкодавець), який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування позову зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер спадкодавець ОСОБА_2 , з яким не має кровної спорідненості та не являється його спадкоємцем за законом. Разом з тим вказує, що за життя ОСОБА_2 , останній не мав дружини та дітей, а батьки померли ще задовго до його смерті. Також звертає увагу, що після смерті ОСОБА_2 спадщина ніким не приймалася, в силу відсутності родичів відповідної черги спадкування. Однак за покликанням позивача, у грудні 2019 року їй від працівників Радошівської сільської ради Ізяславського району Хмельницької області стало відомо про наявність заповіту складеного ОСОБА_2 на її ім`я, після чого і було отримано сам дублікат такого заповіту.

Вказує і те, що у встановлений законодавством шестимісячний строк не звернулася із заявою про прийняття спадщини у зв`язку з тим, що не знала про наявність заповіту.

На думку позивача, дана обставина є об`єктивною, що не залежала від її волі, а відтак і перешкодила прийняти спадщину у встановлені строки.

У судове засідання 12.02.2019 року позивач не з`явилася, однак останньою подано письмову заяву про розгляд справи без її участі.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про час та місце судового розгляду повідомлений належним чином, до суду подано письмову заяву про розгляд справу за його відсутності, задовольнивши заявлені вимоги позивача.

З огляду на письмові заяви учасників справи, неявку усіх учасників справи, суд вважає за можливе розглянути справу без їх участі на підставі наданих письмових матеріалів.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи в межах заявлених позовних вимог та на підставі наданих доказів, суд прийшов до наступного висновку.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , про що внесено актовий запис про смерть №20 від 29.06.2004 року (свідоцтво про смерть серії НОМЕР_1 ).

Згідно довідки Радошівської сільської ради Ізяславського району Хмельницької області від 18.12.2019 року №1671 за даними обліку погосподарських книг на день смерті ОСОБА_2 проживав по АДРЕСА_1 зі співмешканкою ОСОБА_3 , яка у відповідності до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 від 08.02.2010 року померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Разом з тим, як встановлено судом, позивач у справі є спадкоємцем ОСОБА_2 за заповітом.

Так, згідно заповіту ОСОБА_2 , посвідченого 24.05.2004 року, зареєстровано в реєстрі за №59, останній зробив заповідальне розпорядження, що все своє майно, де б воно не було і з чого не складалося і взагалі все те, що належить йому день його смерті і на те, що за законом матиме право заповідає ОСОБА_1 . Вказані обставини стверджені дублікатом вказаного заповіту.

Згідно відомостей Ізяславської державної натаріальної контори №2400/01-16 від 24.12.2019 року та Інформаційних довідок зі спадкового реєстру №58886304 від 24.12.2019 року, №58886309 від 24.12.2019 року вбачається, що спадкова справа після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 не заводилася, наявний заповіт, який є чинним, номер в реєстрі 59.

Згідно довідки Радошівської сільської ради Ізяславського району Хмельницької області від 18.12.2019 року №1670 вбачається, що тільки в грудні 2019 року під час інвентаризації справи було виявлено примірник заповіту ОСОБА_2 від 24.05.2004 року №59, про що повідомлено ОСОБА_1 та видано їй дублікат такого заповіту.

Вирішуючи спір по суті суд виходив з наступного.

Згідно із чч. 1, 2 ст. 1220 Цивільного кодексу України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

У відповідності до ч. 1, 5 ст. 1268 Цивільного кодексу України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Згідно ч. 1, 2 ст. 1269 Цивільного кодексу України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 Цивільного кодексу України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Частиною. 3 ст. 1272 Цивільного кодексу України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив термін для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий термін, достатній для подачі ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно із п. 24 постанови Пленуму ВСУ при розгляді справ про визначення додаткового строку для прийняття спадщини судам слід перевіряти наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини.

Суд звертає увагу на те, що підставою невчасного звернення із заявою про прийняття спадщини є незнання позивача про наявність заповіту, що доведено в ході належними та допустимими доказами.

При вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини необхідно ураховувати свободу заповіту, як фундаментальний принцип спадкового права. Необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

Зазначене узгоджується з правовим висновком Верховного Суду України, викладеним у постанові від 06 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17.

У матеріалах справи відсутні будь-які докази про те, що позивач до грудня 2019 року знала про наявність заповіту ОСОБА_2 від 24.05.2004 року.

Аналізуючи викладене, суд вважає причини пропуску позивачем строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 поважними.

З огляду на зазначене вбачається, що факти, викладені позивачем у позовній заяві в обґрунтування позовних вимог знайшли своє підтвердження письмовими доказами, наявними в матеріалах справи, є достовірними та обґрунтованими, сумніву в суду не викликають, а тому, суд доходить висновку про обґрунтованість позовних вимог та необхідність їх задоволення.

Підстави розподілу судових витрат відсутні.

На підставі ст.ст. 1272, 1261 ЦК України, керуючись ст.ст. 2-13, 247, 264, 265 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Позов задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (РНОКПП НОМЕР_3 ) додатковий строк, тривалістю 3 (три) місяці з дня набрання рішенням законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду може бути оскаржене до Хмельницького апеляційного суду через Ізяславський районний суд Хмельницької області протягом тридцяти днів з дня його оголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення складено 12.02.2020 року.

Суддя: О.В. Король