Провадження № 2/537/923/2020
Справа № 537/3242/20
РІШЕННЯ

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24.11.2020 в м. Кременчуці Крюківський районний суд м. Кременчука Полтавської області в складі: головуючого судді Фадєєвої С.О. за участю секретаря судових засідань Посмітної О.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із позовною заявою, де просить ухвалити рішення, яким розірвати шлюб між ним та відповідачкою ОСОБА_2 , зареєстрований 13.07.1991 у Кременчуцькому палаці шлюбів а актовим записом № 967.

На обґрунтування позову зазначив, що 13.07.1991 між ним та відповідачкою ОСОБА_2 було зареєстровано шлюб. В шлюбі мають трьох дітей : доньку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та сина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Вказав, що наразі між ним та відповідачкою шлюбні відносини фактично припинені, шлюб існує лише формально. Спільне життя не склалося через відсутність порозуміння, різні погляди на вирішення сімейних проблем, ігнорування налагодження сімейних відносин, що призвело до втрати почуття поваги та любові. Вказав, що тривалий час вони з відповідачкою не підтримують сімейно- шлюбних відносин, не ведуть спільного господарства, не мають спільного бюджету, не живуть однією сім`єю, бажання відновити сім`ю немає. З урахуванням викладеного просив позов задовольнити.

Позивач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, надав суду заяву, згідно якої свої позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить розгляд справи проводити у його відсутність.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явилася, надала суду заяву, в якій зазначила, що з позовом згодна. Вказала, що з позивачем не проживає з 2017 року, строку на примирення не потребує, після розірвання шлюбу просила залишити шлюбне прізвище « ОСОБА_2 » та просила розгляд справи проводити у її відсутність.

У зв`язку з неявкою сторін в судове засідання, на підставі ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Суд, вивчивши матеріали справи, дослідивши і оцінивши наявні у справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому їх дослідженні, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Судом встановлено, що шлюб між сторонами зареєстрований 13.07.1991 у Кременчуцькому палаці шлюбів за актовим записом № 967, що підтверджується копією свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_1 .

В шлюбі подружжя має повнолітню дочку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , неповнолітнього сина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 та неповнолітнього сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_4 .

В судовому засіданні встановлено, що сторони з 2017 року не підтримують шлюбних відносин, проживають окремо. Причиною припинення шлюбних відносин слугувало відсутність спільних інтересів, різні погляди на життя, відсутність взаєморозуміння. Бажання та намір відновити нормальні сімейні стосунки у сторін відсутні.

Відповідно до статті 24 Сімейного кодексу України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Згідно зі статтею 56 Сімейного кодексу України, кожен з подружжя має право на припинення шлюбних відносин.

Відповідно до частини 2 статті 112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Згідно із положеннями пункту 10 постанови Пленуму Верховного Суду України №11 від 21 грудня 2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.

Відповідно до ст.111 Сімейного кодексу України суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства. В ході розгляду справи сторонами клопотання про надання їм часу для примирення не заявлялися.

За викладених обставин, беручи до уваги ту обставину, що сторони не підтримують шлюбно-сімейних стосунків, наміру поновлювати сімейні стосунки не мають, суд приходить до висновку про можливість задоволення позовних вимог.

Відповідно до статті 113 Сімейного кодексу України особа, яка змінила прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Після розірвання шлюбу відповідач ОСОБА_2 бажає залишити прізвище, набуте у шлюбі « ОСОБА_2 ».

Керуючись ст.5, 10, 13, 19, 76, 77, 81, 141, 263, 264, 265 ЦПК України, ч. 3 ст.105, ст.110, 112 Сімейного кодексу України, суд,-

УХВАЛИВ :

Позовну заяву ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 ) про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 13.07.1991 у Кременчуцькому палаці шлюбів за актовим записом № 967 між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - розірвати.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_2 залишити прізвище, набуте у шлюбі, « ОСОБА_2 ».

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Полтавського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя: С.О.Фадєєва