БОРЗНЯНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЧЕРНІГІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа №591/4827/19
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" лютого 2020 р. м. Борзна

Борзнянський районний суд Чернігівської області в складі:

головуючого судді - Луговця О.А.

з участю секретаря судового засідання - Шумяк Л.М.

позивача - ОСОБА_1

представника позивача - адвоката Бондара В.М.

відповідача - ОСОБА_2

представника відповідача - адвоката Ковалюха В.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Борзни в режимі відеоконференції в порядку загального позовного провадження справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Приватний нотаріус Сумського міського нотаріального округу Кравцова Л.А., про встановлення фактів родинних відносин, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулась до суду з даним позовом до ОСОБА_2 , в якому з урахуванням уточнень просить встановити родинні відносини: між ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , як між батьком, матір`ю та сином відповідно; між ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , як між рідною сестрою та братом відповідно; між ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6 , як між тіткою та племінницею. Свої вимоги обгрунтовує тим, що встановлення даних фактів їй потрібно для оформлення спадщини після померлої племінниці ОСОБА_8 , але вона позбавлена можливості реалізувати це своє право в органах нотаріату, оскільки в правоустановлюючих документах органу ДРАЦС маються розбіжності, пов`язані з мовною інтерпретацією, в написанні її та спадкодавиці дошлюбних прізвищ « ОСОБА_9 », « ОСОБА_10 »; спадкодавиця ОСОБА_8 є дочкою її рідного брата ОСОБА_5 , а їх батьками були ОСОБА_3 , ОСОБА_11 . Звернулась до суду в порядку позовного провадження, оскільки відповідачка, яка також доводиться тіткою ОСОБА_8 по лінії матері ОСОБА_4 і є спадкоємцем однією черговості, не визнає її спадкових прав.

Позивачка, як і її представник, в судовому засіданні заявлені вимоги підтримала і просила їх задовольнити з вищевказаних підстав. Пояснила, що її батьками є ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ; вона мала старшу рідну сестру ОСОБА_12 та молодшого брата ОСОБА_13 , в якого була єдина дочка ОСОБА_14 , на спадкове майно якої претендує вона та відповідачка. В їх роду була допущена путаниця в написанні на російській та українській мовах прізвища « ОСОБА_9 », « ОСОБА_10 », батьки привели свої метричні документи у відповідність, тоді як рідний брат ОСОБА_13 не захотів цього робити. Правильним написанням прізвища є ОСОБА_9 , оскільки так іменувався дід ОСОБА_15 .

Відповідачка та її представник надали відзив на позов, в якому просять відмовити в позові через непідтвердження заявлених вимог належними доказами, актовий запис про народження спадкодавиці, в якому її дошлюбне прізвище значиться як « ОСОБА_10 », не спростований і є безспірним доказом. В судовому засіданні позов не визнали і пояснили, що позивачкою не доведена та обставина, що була зроблена помилка в свідоцтві про народження ОСОБА_5 та його дочки ОСОБА_14 ; клопотання про проведення лінгвістичної експертизи щодо співзвучності прізвища не заявляла; позивачка обрала невірний спосіб захисту свого права, так як не зверталась до органів ДРАЦС для виправлення помилки у виданих ними правоустановлюючих документах.

Третя особа була належним чином та своєчасно повідомлена про дату, час і місце розгляду справи, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, надісланням судової повістки на офіційну адресу електронної пошти, але своїм процесуальним правом на участь не скористалась, надіславши заяву про розгляд справи без її участі.

Заслухавши пояснення сторін та їх представників, допитавши свідків, дослідивши матеріали справи, суд приходить до такого висновку.

Свідки ОСОБА_16 , ОСОБА_17 суду пояснили, що позивачка ОСОБА_1 є їх двоюрідною сестрою, та як їх батьки рідні. Дошлюбним прізвищем позивачки було « ОСОБА_9 », її батьками були ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , в їх сім`ї було троє дітей: ОСОБА_12 , ОСОБА_18 і ОСОБА_13 . В свою чергу в ОСОБА_13 була дочка ОСОБА_14 , яка після заміжжя змінила прізвище на ОСОБА_19 , проживала в АДРЕСА_1 , дітей не мала; всі ці особи вже померли. Позивачка доводиться рідною тіткою ОСОБА_8 , доглядала за нею та її матір`ю, рідною сестрою якої є відповідачка. В їх роду в різних документах малося різне трактування написання прізвища « ОСОБА_9 », « ОСОБА_10 », але оскільки правильним від діда було прізвище « ОСОБА_9 », то їх батько ОСОБА_20 та батько позивачки ОСОБА_21 у встановленому порядку внесли відповідні виправлення, тоді як рідний брат позивачки ОСОБА_13 не захотів міняти багато документів, залишившись разом зі свою дочкою ОСОБА_14 на прізвищі « ОСОБА_10 ».

Як вбачається з паспорта та свідоцтва про народження позивачки, витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу, ОСОБА_22 народилась ІНФОРМАЦІЯ_7 в м. Суми і її батьками значаться ОСОБА_3 , ОСОБА_23 ; після заміжжя в 1969 році позивачка змінила прізвище на ОСОБА_24 ; в свідоцтві про народження її прізвище вказано як ОСОБА_9 , а в свідоцтві про шлюб дівочим прізвищем значиться ОСОБА_10 .

Відповідно до свідоцтв про народження та одруження ОСОБА_25 народився ІНФОРМАЦІЯ_8 і його батьками значаться ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , шлюб між якими було укладено в 1920 році.

Згідно свідоцтв про народження та укладення шлюбу ОСОБА_5 народився ІНФОРМАЦІЯ_9 в м. Суми і його батьками значаться ОСОБА_3 , ОСОБА_4 .

Відповідно до свідоцтв про народження та укладення шлюбу ОСОБА_28 народилась ІНФОРМАЦІЯ_10 в м. Суми і її батьками значаться ОСОБА_5 , ОСОБА_29 ; після заміжжя в 2008 році ОСОБА_28 змінила прізвище на ОСОБА_19 . Згідно свідоцтва про смерть ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , померла ІНФОРМАЦІЯ_6 в м. Суми.

Приватним нотаріусом Сумського міського нотаріального округу Сумської області Кравцовою Л.А. була заведена спадкова справа №21/2018 після смерті ОСОБА_8 , на спадкове майно якої як спадкоємці за законом претендують позивачка та відповідачка, які в заявах про прийняття спадщини зазначили, що є рідними тітками спадкодавиці. Листом від 05 грудня 2018 року нотаріус повідомив позивачці про неможливість оформлення спадщини в зв`язку з наявністю розбіжностей у написанні прізвища « ОСОБА_9 », « ОСОБА_10 », рекомендувавши звернутися до суду з заявою про встановлення факту родинних відносин.

Фотознімок з місця поховання родини ОСОБА_9 також є одним із непрямих доказів належності ОСОБА_8 до даного роду.

Крім того, пред`явлення ОСОБА_2 до ОСОБА_1 позову про усунення від права на спадкування за законом (ухвала Зарічного районного суду м. Суми про відкриття провадження у справі від 11.05.2019р.) на думку суду свідчить про визнання відповідачкою родинних стосунків між позивачкою та спадкодавицею ОСОБА_8 .

Відтак, суд погоджується з доводами позивачки, що розбіжності в написанні прізвища « ОСОБА_9 », « ОСОБА_10 », пов`язані з недоліками тогочасної інтерпретації та перекладу з російської мови на українську, й правильною редакцією прізвища роду позивачки по діду ОСОБА_30 та її рідних мало б бути ОСОБА_9 .

Разом з тим, як зазначив Пленум Верховного Суду України в абз.2 п.7 постанови «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» №5 від 31.03.1995р., суд не може відмовити в розгляді заяви про встановлення факту родинних відносин з мотивів, що заявник може вирішити це питання шляхом встановлення неправильності запису в актах громадянського стану.

В зв`язку з цим, не заслуговують на увагу посилання представника відповідачки на те, що позивачка не зверталася до органів ДРАЦС щодо виправлення помилки в прізвищі спадкодавиці.

Обраний позивачкою спосіб захисту свого права, зважаючи на наявність між сторонами спадкового спору, відповідає вимогам ст.5, 315 ЦПК України й суд відхиляє доводи сторони відповідача з цього приводу.

Таким чином, аналізуючи зібрані в справі докази в їх сукупності, суд вважає, що пояснення позивачки щодо ступеня споріднення її та спадкодавиці ОСОБА_8 , інших родичів, їх анкетних даних, хронології повністю узгоджуються з показаннями допитаних у судовому засіданні свідків, наявними письмовими матеріалами справи, а тому вимоги ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин між нею та ОСОБА_7 , як тіткою та племінницею (дочка рідного брата ОСОБА_5 ), є обгрунтованими і підлягають задоволенню.

Водночас вимога позивачки про встановлення інших фактів (між ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , як між батьком, матір`ю та сином відповідно; між ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , як між рідною сестрою та братом відповідно) є безпідставною та зайвою, оскільки ці юридичні факти є лише ланками одного ланцюга у прослідковуванні родинних відносин між позивачкою та померлою ОСОБА_8 , як тіткою та племінницею, що безпосередньо і впливає на визначення черговості спадкування та має правове значення для реалізації позивачкою її спадкових прав, узгоджується з приписами ст.318 ЦПК України.

Таким чином, враховуючи викладені обставини, позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають частковому задоволенню.

Зважаючи на часткове задоволення позовних вимог, відповідно до ст.141 ЦПК України з відповідача необхідно стягнути на користь позивача судовий збір в сумі 768,40 грн.

В своїй позовній заяві ОСОБА_1 також ставить питання про стягнення з відповідачки витрат на правничу допомогу в сумі 5000 грн. Представник відповідачки також заявив до відшкодування з позивачки 3000 грн понесених витрат на правничу допомогу.

За змістом положень ст.133, 137, 141 ЦПК України витрати на професійну правничу допомогу входять до складу судових витрат, пов`язаних з розглядом справи й процесуальне законодавство України передбачає право учасників справи на відшкодування витрат на правничу допомогу за рахунок сторони, яка програла судовий спір, проте розмір витрат підлягає доказуванню.

Так, відповідно до ч.2 ст.137 ЦПК України за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1/розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2/розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Згідно з ч.3 ст.137 ЦПК України для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Позивачкою та її представником надано суду адвокатський ордер, договір про надання клієнту юридичних послуг №21 від 23.07.2019р., квитанцію до прибуткового касового ордеру б/н від 23.07.2019р. про сплату ОСОБА_1 адвокату Бондару В.М. за надані ним юридичні послуги коштів в сумі 5000 грн та акт про виконану роботу по договору від 09.12.2019р.

Однак, зазначені документи суд не вважає достатніми доказами, підтверджуючими розмір понесених позивачкою витрат на правничу допомогу, оскільки відсутній розрахунок цих витрат, детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Натомість надані позивачкою документи не є беззаперечними та переконливими доказами на підтвердження понесених нею по справі витрат на правничу допомогу в розмірі 5000 грн без наявності розрахунку цих витрат й детального опису виконаних адвокатом робіт (наданих послуг).

Представником відповідачки надано суду адвокатський ордер, квитанцію до прибуткового касового ордера №45 від 27.12.2019р. про сплату ОСОБА_2 адвокату Ковалюху В.М. згідно договору про правову допомогу від 19.11.2019р. коштів в сумі 3000 грн та детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги від 03.01.2020р.

Водночас вказані документи не можуть вважатися достатніми та беззаперечними доказами, підтверджуючими розмір понесених відповідачкою витрат на правничу допомогу, оскільки суду не було надано самого договору про правову допомогу від 19.11.2019р.

Наведений висновок суду також узгоджується з правовою позицією, висловленою Великою Палатою Верховного Суду в постанові від 27 червня 2018 року по справі №826/1216/16.

Відтак, в задоволенні вимог обох сторін про відшкодування понесених ними по справі витрат на правничу допомогу адвокатів слід відмовити в зв`язку з їх недоведеністю.

На підставі викладеного, керуючись ст.2-4, 12, 19, 23, 76-89, 133, 137, 141, 263-268, 315-319 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Приватний нотаріус Сумського міського нотаріального округу Кравцова Л.А., про встановлення фактів родинних відносин задовольнити частково.

Встановити факт, що ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6 , доводиться племінницею ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 768,40 грн судового збору.

В задоволенні решти вимог позову ОСОБА_1 відмовити.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Чернігівського апеляційного суду (до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи через Борзнянський районний суд) шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення; якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, передбаченому ст.273 ЦПК України.

Повне судове рішення складено 25 лютого 2020 року.

Суддя Борзнянського районного суду О.А.Луговець