справа № 274/3879/19
провадження № 2/0274/386/20
У Х В А Л А

27.02.2020 року Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області в складі головуючого судді - Вдовиченко Т.М., з участю секретаря судових засідань - Рудич М.О., розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Бердичева Житомирської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Бердичівської міської ради про визнання права забудовника, -

В с т а н о в и в :

27.06.2019 року позивачі звернулися до суду з позовною заявою, згідно якої просять визнати за ними права та обов"язки забудовника по 1/2 частині за кожним, в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 на незавершений будівництвом житловий будинок, готовністю 43% під літерою К-1, незавершений сарай під літерою Л-1, готовністю 45 %, що знаходяться по АДРЕСА_1 .

Ухвалою від 01.07.2019 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду в порядку загального позовного провадження.

24.10.2019 року позивачем ОСОБА_2 подано заяву про розгляд справи за його відсутності, вказано, що позовні вимоги підтримує повністю, просить позов задовольнити ( а.с.45).

29.01.2020 року позивач ОСОБА_1 в підготовче судове засідання не з`явився, причини своєї неявка суду не повідомив, заяви про розгляд справи в його відсутності не надав.

27.03.2020 року позивач ОСОБА_1 , будучи належним чином повідомленим про дату, час і місце судового засідання, повторно не з`явився в судове засідання, заяви про розгляд справи у його відсутності не подав, натомість подав клопотання про відкладення розгляду справи, оскільки він немає можливості з"явитися в судове засідання через сімені обставини.

Представником відповідача подано клопотання про розгляд справи за їх відсутності .

З огляду на вимоги частини 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Зважаючи на викладені обставини, суд доходить такого висновку.

Відповідно до частини 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Згідно з частиною 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Беручи до уваги положення частини 4 ст. 10 ЦПК України, суд звертає увагу на частини 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (ратифіковану Законом № 475/97-ВР від 17.07.97), відповідно до якої кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Частина 2 ст. 223 ЦПК України визначає підстави відкладення розгляду справи.

Так, відповідно до пункту 2 частини 2 ст. 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи у разі першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Зважаючи на викладене, суд не знаходить правових підстав для відкладення розгляду справи за клопотанням позивача ОСОБА_1 , оскільки це призведе до безпідставного затягування розгляду справи та порушення розумних строків її розгляду.

Згідно з частиною 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

З аналізу норм ст. 223 ЦПК України випливає, що процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципами диспозитивності цивільного судочинства та змагальності сторін, так як особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами та несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Зазначені наслідки (залишення позовної заяви без розгляду) настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Вказані висновки суду повністю узгоджуються з правовими висновками, викладеними Верховним Судом 07 травня 2018 року у справі №553/3688/16-ц та 22 травня 2019 року у справі 310/12817/13.

Згідно з вимогами пункту 3 частини 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Враховуючи вищевикладене та беручи до уваги те, що позивач ОСОБА_1 повторно не з`явився у судове засідання, будучи належним чином повідомленим про дату, час і місце його проведення, заяви про розгляд справи у його відсутності не подав, натомість подав клопотання про відкладення розгляду справи, а також з огляду на предмет спору та обставини, викладені в позовній заяві, за яких нез`явлення сторони позивача перешкоджає розгляду справи, тому суд доходить переконання про наявність обґрунтованих підстав для залишення позову без розгляду в частині позовних вимог ОСОБА_1 .

Керуючись статтями 10, 12, 131, 210, 247, 257, 260, 261 ЦПК України, суд, -

У х в а л и в :

Позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Бердичівської міської ради про визнання права забудовника, залишити без розгляду щодо позовних вимог ОСОБА_1 до Бердичівської міської ради про визнання права забудовника.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або у судовому засіданні у разі неявки учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідні положення ЦПК України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Бердичівський міськрайонний суд.

Суддя Т.М.Вдовиченко