Справа № 277/1209/19
Номер рядка звіту 59
РІШЕННЯ

іменем України

"28" лютого 2020 р. смт Ємільчине

Ємільчинський районний суд Житомирської області

в складі: головуючої судді Прищепи Т.П.

за участю секретаря с/з Калантарян Л.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні без фіксування технічними засобами в порядку ч. 2 ст. 247 ЦПК України, в залі суду смт Ємільчине цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Ємільчинської селищної ради Житомирської області, про визначення додаткового строку для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі позивачка) звернулася до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини, терміном 90 календарних днів, яка відкрилася після смерті баби ОСОБА_2 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В позові вказала, що після смерті баби постало питання про прийняття спадщини за законом, однак в приватного нотаріуса Ємільчинського районного нотаріального округу їй відмовили у зв`язку з пропущенням строку встановленого для подання заяви про прийняття спадщини. Причиною пропуску строку звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини стало те, що вона проживала в іншому населеному пункті та не знала, що спадщина після смерті баби залишилася неприйнятою спадкоємицею першої черги, донькою померлої (її матір`ю) ОСОБА_3 . У 2019 році вона довідалася, що мати не прийняла спадщину та відмовилася від неї у встановленому законом порядку.

Позивачка в судове засідання не з`явилася, направила до суду заяву та просила справу розглянути без її участі, позовні вимоги підтримала та просила задовольнити в повному обсязі.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, надіслав до суду заяву та просила справу розглянути без його участі, позовні вимоги заявлені позивачкою визнав у повному обсязі та не заперечив задоволенню позову.

На підставі статей 211, 223 Цивільного процесуального кодексу України (надалі по тексту ЦПК України) суд вважає можливим розглядати справу за відсутності учасників справи та здійснити судовий розгляд справи на підставі наявних у суду матеріалів.

Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову, та у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, за відсутності всіх осіб, які беруть участь у справі, суд проводить розгляд цивільної справи без фіксування технічними засобами.

Дослідивши зібрані по справі письмові докази, суд приходить до наступного.

Із свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 13.11.2019 вбачається, що спадкодавець майна ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 стверджується, що спадкоємець ОСОБА_4 народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 , в графі мати зазначено ОСОБА_3 , яка мала дівоче прізвище « ОСОБА_5 » (свідоцтво про укладення шлюбу серії НОМЕР_3 ), матір`ю якої була ОСОБА_2 (свідоцтво про народження серії НОМЕР_4 ), тобто ОСОБА_2 була бабою позивачки ОСОБА_1 .

Отже, вищенаведеними документами підтверджено родинні зв`язки між спадкодавцем ОСОБА_2 та спадкоємцем ОСОБА_1 .

Згідно довідки Підлубівського старостинського округу № 1623 від 13.11.2019, ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_3 , на день смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 була зареєстрована і постійно проживала одна за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до постанови приватного нотаріуса Ємільчинського районного нотаріального округу № 435/02-31 від 20.11.2019, ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з пропуском нею визначеного законом строку для подання заяви про прийняття спадщини та роз`яснено право на звернення до суду за захистом своїх прав.

Згідно ч. 1, ч. 2 ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

В судовому засіданні було встановлено, що позивач ОСОБА_1 є внукою спадкодавця ОСОБА_2 . Будь-який інший спадкоємець за законом спадщину у встановленому законом порядку не прийняв.

Довідкою Підлубівського старостинського округу № 6 від 30.01.2020, завіреними у встановленому законом порядку заявами ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про відмову від права на спадкове майно, свідоцтвом про смерть ОСОБА_8 серії НОМЕР_5 , свідоцтвом про смерть ОСОБА_9 серії НОМЕР_6 , стверджується, що спадкоємці які мають право на обов`язкову частку у спадковому майні відсутні.

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Таким чином обставини зазначені позивачкою є поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини, а саме велика відстань місця проживання до місця відкриття спадщини.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постановах від 23.08.2017 року № 6-1320цс17 та від 26.06.2019 року по справі № 565/1145/17.

Отже, суд дійшов висновку про поважність причин пропуску позивачкою строку прийняття спадщини, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України є підставою для визначення їй додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Керуючись ст.ст.1233, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст.263-265 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , жительці АДРЕСА_2 , додатковий строк терміном 90 (дев`яносто) календарних днів, з дня набрання чинності рішенням суду, для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини за законом на спадкове майно, яке відкрилась після смерті ОСОБА_2 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Копію рішення суду направити сторонам.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Житомирської області шляхом подачі в 30-денний строк з дня його проголошення апеляційної скарги. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Апеляційна скарга подається до суду апеляційної інстанції через суд першої інстанції.

Суддя: Т. П. Прищепа