Білоцерківський міськрайонний суд Київської області
Справа № 357/601/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 лютого 2020 року cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Кошель Л. М. розглянувши заяву представника позивачки адвоката Радецької Тетяни Петрівни про забезпечення позову,-

В С Т А Н О В И В:

До Білоцерківського міськрайонного суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Агенція адміністративних послуг» державний реєстратор Євко Володимир Володимирович, Акціонерне товариство «Альфа-Банк», третя особа: ОСОБА_2 про визнання незаконним рішення державного реєстратора та скасування запису про проведену державну реєстрацію права власності. Позов мотивовано тим, що АТ «Укрсоцбанк», правонаступником якого є АТ «Альфа-Банк», набув право власності на належну їй квартиру АДРЕСА_1 , як на предмет іпотеки. Вважаючи реєстраційну дію щодо переведення прав власника квартири на банк протиправними, позивачка просить суд визнати рішення державного реєстратора Комунального підприємства «Агенція адміністративних послуг» про проведення реєстраційної дії про держану реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 45553780 від 15.02.2019 року не законним; скасувати в Єдиному державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно реєстраційну дію запису державного реєстратора Комунального підприємства «Агенція адміністративних послуг» Євко Володимира Володимировича, про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 4553780 від 15.02.2019 року, номер запису про право власності: 30318541 від 12.02.2019 року.

Одночасно, представник позивачки адвокат Радецька Т.П. подала заяву про забезпечення позову в якій посилаючись на ризики можливого невиконання рішення суду про задоволення позовних вимог, просила суд заборонити вчиняти будь-які реєстраційні дії з квартирою АДРЕСА_1 та накласти на вказану квартиру арешт.

Ухвалою судді від 21.01.2020 року прийнято позовну заяву до провадження та призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою судді від 21.01.2020 року заяву представника позивачки адвоката Радецької Тетяни Петрівни про забезпечення позову задоволено частково, накладено арешт на кв. АДРЕСА_1 , в іншій частині відмовлено.

21.02.2020 року канцелярією суду зареєстровано заяву представника позивачки адвокат Радецької Т.П. про вжиття заходів забезпечення позову шляхом встановлення заборони АТ «Альфа-Банк» вчиняти будь-які дії (користування, володіння) щодо кв. АДРЕСА_1 . Заява мотивована тим, що у квартрі проживає більше 8 років сім`я з двома дітьми, одна із яких є малолітньою дитиною (7 років). Не зважаючи на накладений судом арешт, 20.02.2020 року, в першій половині дня, до вказаної квартири прибула група чоловіків, які назвали себе представниками АТ «Альфа-Банк» та вчинивши тиск на малолітню дитину, яка була дома одна, змусили її відкрити вхідні двері. Представники АТ «Альфа-Банк» вирізали замок вхідних дверей та встановили свій, встановили свою охоронну сигналізацію, заволоділи квартирою позбавивши мешканців доступу до неї. ОСОБА_1 дізнавшись про дані події прибула до квартири, викликала працівників поліції та надала поліції та представникам АТ «Альфа-Банк» докази відстуності заборгованості перед банком. Працівники поліції стали на захист АТ «Альфа-Банк», сім`я залишилася на вулиці без засобів першої необхідності, без одягу, їжі, дитина не змогла забрати речі, необхідні, щоб відвідувати школу.

Оглянувши подану заяву та додатки до неї, суд вказує на таке.

Забезпечення позову по суті це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних з ним інших осіб з метою забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача.

За ст.149 ЦПК України, забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття заходів забезпечення може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до ст.150 ЦПК України позов забезпечується: накладенням арешту на майно або грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії; встановленням обов`язку вчинити певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання; зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту; зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку; передачею речі, яка є предметом спору, на зберігання іншим особам; іншими заходами.

Суд може застосувати кілька видів забезпечення позову.

Заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Як роз`яснено в п.4 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 року за № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; зясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Відповідно до ст. 13 Конвенції кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

При цьому Європейський суд з прав людини у рішенні від 29 червня 2006 року у справі "Пантелеєнко проти України" зазначив, що засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом.

У рішенні від 31 липня 2003 року у справі "Дорани проти Ірландії" Європейський суд з прав людини зазначив, що поняття "ефективний засіб" передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права. При чому, як наголошується у рішенні Європейського суду з прав людини у справі ефективний засіб - це запобігання тому, щоб відбулося виконання заходів, які суперечать Конвенції, або настала подія, наслідки якої будуть незворотними.

При вирішенні справи "Каіч та інші проти Хорватії" (рішення від 17 липня 2008 року) Європейський Суд з прав людини вказав, що для Конвенції було б неприйнятно, якби стаття 13 декларувала право на ефективний засіб захисту, але без його практичного застосування. Таким чином, обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права.

Судом, 21.01.2020 року вжито заході забезпечення позову шляхом накладення арешту на спірне майно, кв.29 за адресою: АДРЕСА_2 .

Однак, 20.02.2020 року, у спірній квартирі невідомими особами, які назвались представниками законного власника АТ «Альфа-Банк» вирізано замок вхідних дверей та встановлено свій, встановлено власну охоронну сигналізацію, мешканців квартири позбавлено доступу до неї.

З даного приводу ОСОБА_1 звернулась до Білоцерківського ВП ГУ НП України в Київській області, що підтверджується талоном-повідомленням №565.

ОСОБА_1 звернулась до Білоцерківського ВП ГУ НП України в Київській області, Головного управління Національної поліції у Київській області та Державного бюро розслідувань із заявою про вчинення кримінального правопорушення за сукупністю злочинів, передбачених ст.ст.162, ч.3 ст.186, 187,190, ч.1 ст.256 КК України.

За таких обставин, суд вважає, що застосованих ухвалою суду від 21.01.2020 року заходів забезпечення позову у виді арешту спірної квартири є недостатньо для забезпечення балансу прав усіх учасників судового процесу, та усунення ризиків невиконання можливого рішення суду про задоволення позовних вимог.

Не вжиття додаткових заходів забезпечення позову може призвести до істотного ускладнення ефективного захисту оспорюваних прав позивачки щодо зазначеної квартири, за захистом яких вона звернулась до суду.

У ч.2 ст.150 ЦПК України законодавець наділив суд правом застосовувати кілька видів забезпечення позову.

Оскільки правомірність реєстраційної дії щодо переведення прав власника квартири АДРЕСА_1 є предметом розгляду у даній цивільній справі, до вирішення спору по суті заявлених вимог, доцільним та необхідним є встановлення заборони для представників АТ «Альфа-Банк» на вчинення будь-яких дій, в тому числі користування та розпорядження у будь-який спосіб, квартирою АДРЕСА_1 .

Вирішуючи питання про необхідність зустрічного забезпечення, суд вказує на таке.

Зустрічне забезпечення по суті це гарантія відшкодування можливих для відповідача збитків (частина 1 статті 154 ЦПК України).

Суд самостійно оцінює необхідність надання зустрічного забезпечення. Вирішення питання про зустрічне забезпечення має диспозитивний характер.

Тобто реалізація заходів зустрічного забезпечення є правом суду, а не його обов`язком, за виключенням випадків, передбачених частиною 3 статті 154 ЦПК України, в якій наведено випадки, коли суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення.

Так, відповідно до ч.1 ст.154 ЦПК України, суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо: 1) позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або 2) суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Місце проживання та реєстрації позивачки ОСОБА_1 зареєстровано за адресою: АДРЕСА_3 , паспорт НОМЕР_1 .

Суд не володіє доказами того, що майновий стан позивачки або її дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідачам, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

В зв`язку з цим, судом не встановлено обставини, які є обов`язковими для застосовування зустрічного забезпечення, тому його застосування є недоцільним.

Враховуючи встановлені обставини, подана заява підлягає задоволенню.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст.149 -154 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Заяву представника позивачки адвоката Радецької Тетяни Петрівни про забезпечення позову задовольнити.

Заборонити представникам АТ «Альфа-Банк» вчиняти будь-які дії, в тому числі користування та розпорядження у будь-який спосіб, квартирою АДРЕСА_1 , реєстраційний номер майна:20909567.

Стягувач: ОСОБА_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 , паспорт НОМЕР_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_3 , адреса фактичного проживання: АДРЕСА_4

Боржник: Акціонерне товариство «Альфа-Банк», ідентифікаційний код: 23494714, адреса: 03150, м. Київ, вул. Велика Васильківська, буд.100.

Ухвала є виконавчим документом.

Ухвалу направити до Білоцерківського міського відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) для належного виконання.

Ухвала підлягає до негайного виконання.

Роз`яснити, що особи, винні в невиконанні ухвали про забезпечення позову, несуть відповідальність, встановлену законом.

Ухвала може бути оскаржена, що не зупиняє її виконання.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

СуддяЛ. М. Кошель