Номер провадження: 22-ц/813/449/20
Номер справи місцевого суду: 1519/2-1157/11
Головуючий у першій інстанції Плавич І.В.
Доповідач Ващенко Л. Г.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

15.10.2020 року м. Одеса

Колегія суддів Одеського апеляційного суду у складі:

головуючого - судді Ващенко Л.Г.

суддів - Вадовської Л.М., Колеснікова Г.Я.,

за участі секретаря - Чепрас А.І.

з участю: представників позивача ОСОБА_1 , ОСОБА_2 і товариства з додатковою відповідальністю «Одеський завод будівельно-обробних машин»

розглянула у відкритому судовому клопотання представника ОСОБА_1 про призначення судової будівельно-технічної експертизи у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Одеської міської ради, ОСОБА_2 про визнання права власності, за зустрічним позовом Одеської міської ради до ОСОБА_1 про звільнення самовільно занятої земельної ділянки, за самостійним позовом товариства з додатковою відповідальністю «Одеський завод будівельно-обробних машин» до ОСОБА_1 про знесення самовільно збудованого нежилого приміщення,

ІІ. ОПИСОВА ЧАСТИНА

03.04.2008 року ОСОБА_1 звернувся із позовом до Одеської міської ради (далі-ОМР) про визнання права власності, і, остаточно уточнивши позов ОМР та ОСОБА_2 , просив визнати за ним право власності на нежилі будівлі АДРЕСА_1 .

03.06.2010 року Товариство звернулось із позовом до ОСОБА_1 про визнання права власності на нежитлові приміщення, і, остаточно уточнивши позов 02.06.2015 року, Товариство просило уснути першкоди у користуванні земельною ділянкою шляхом знесення, демонтування самочинно побудованих та реконструйованих ОСОБА_1 нежитлових будівль у споруд у АДРЕСА_1 .

02.05.2015 року ОМР звернулась із позовом до ОСОБА_1 про зобов`язання привести до попереднього стану самовільно займану ним земельну ділянку територіальної громади міста Одеси шляхом знесення самочинно реконструйованих та добудованих нежитлових приміщень, розташованих за адресою: АДРЕСА_1 .

Рішенням Малиновського районного суду м. Одеси від 26.02.2019 року ОСОБА_1 відмовлено узадоволенні позову, позов ОМР задоволено. Суд зобов`язав ОСОБА_1 власними силами і за свій рахунок привести до попереднього стану самовільно захоплену земельну ділянку територіальної громади міста Одеси, площею 423 м2 шляхом знесення самочинно реконструйованих та добудованих нежилих приміщень, які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 . Позов Товариства про знесення самовільно збудованого нежилого приміщення задоволено. Суд усунув перешкоди в користуванні земельною ділянкою з боку ОСОБА_1 шляхом знесення, демонтування самочинно побудованих та реконструйованих ОСОБА_1 нежилих будівель та споруд за адресою: АДРЕСА_1 , а саме літ.«А»: «а5» - 3-1 - кабінет, площею 6,8 м2; 3-2 - коридор, площею 6,1 м2; 3-3 - побутова, 6,0 м2; 3-4 - кабінет, площею 22,2 м2; 4-1 - коридор, площею 15,3 м2; «а6» - 5-1 - виробниче приміщення, площею 102,5 м2; 5-2 - підсобне, площею 5,5 м2; 5-3 - підсобне, площею 5,8 м2; 5-4 - підсобне, площею 6,1 м2; 5,5 - санвузол, площею 3,5 м2; 5-6 - підсобне, площею 4,6 м2; 5-7 - антресоль, площею 7,7 м2; «А-1» - 6-1 - виробниче приміщення, площею 59,7 м2; 10-1 - кабінет, площею 58,0 м2, загальною площею 309,8 м2. З ОСОБА_1 на користь ОМР суд стягнув судовий збір в розмірі 243,60 гривень, а на користь Товариства судовий збір розмірі 1 190,30 гривень.

ОСОБА_1 не погодився з рішенням судувід 26.02.2019 року і в особі представника подав апеляційну скаргу, яка прийнята до розгляду апеляційним судом.

26.03.2019 року представник ОСОБА_1 подала клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи, проведення якої просить доручити Одеському науково-дослідницькому інституту судових експертиз Міністерства юстиції України.

Клопотання представника ОСОБА_1 зазначає:

24.01.2019 року судом першої інстанції проведене підготовче судове засідання, однак 23.01.2019 року представник позивача надала до суду клопотання про перенесення судового засідання у зв`язку з участю у кримінальному процесі. Це була перша неявка представника позивача у судове засідання і з поважної причини. Незважаючи на клопотання, підготовче судове засідання проведено без її участі, суд прийняв рішення про закриття підготовчого засідання та призначення судового розгляду по суті. З цих підстав клопотання позивача про проведення судово-будівельної експертизи незаконно залишено без розгляду.

Згідно вимог ЦПК України вимоги про знесення самочинно збудованого нерухомого майна на земельній ділянці, власником або користувачем якої є інша особа, можуть бути заявлені власником чи користувачем земельної ділянки або іншою особою, права якої порушено, за умови доведеності факту такого порушення самочинною забудовою, що узгоджуються зі ст. ст.3, 15, 16 ЦК України та ст. 3 ЦПК України.

Відповідно до частини сьомої статті 376 ЦК України у разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову. Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво.

Збудований об`єкт нерухомості може бути знесений особою, яка здійснила самочинне будівництво, або за її рахунок лише на підставі судового рішення у випадках, передбачених частинами четвертою та сьомою статті 376 ДК України: а) якщо власник (користувач) земельної ділянки заперечує проти визнання права власності на нерухоме майно за особою, що здійснила (здійснює) самочинне будівництво на його земельній ділянці; б) якщо така забудова порушує права інших осіб; в) якщо проведення перебудови об`єкта є неможливим; г) особа, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, відмовляється від проведення перебудови відповідно до прийнятого судом рішення.

В матеріалах справи є висновок № 9674 судової земельно-технічної експертизи № 9674 від 05.07.2013 р. щодо встановлення розміру земельної ділянки для обслуговування будівель та споруд по АДРЕСА_1 , якою встановлено, що нормальна експлуатація спірної нежитлової будівлі технічно можлива на земельної ділянці 877 м2.

Знесення самочинного будівництва є крайньою мірою і можливе лише за умови вжиття всіх передбачених законодавством України заходів щодо реагування та притягнення винної особи до відповідальності (п.22 Постанова Пленуму ВССУ від 30.03.2012 № 6 «Про практику застосування судами статті 376 Цивільного кодексу України (про правовий режим самочинного будівництва) »).

Аналогічна правова позиція висловлена у постанові Верховного суду України від 15.11.2016 р. у справі №21-1959а16.

Вирішуючи питання про знесення нерухомого майна, необхідно з`ясувати, яку частину земельної ділянки займає споруджена будівля, її розмір і конфігурацію, яка частина будівлі підлягає знесенню, чи не вплине знесення окремих конструктивних елементів будинку на його міцність і безпечність.

Враховуючи, що визначення вказаних питань щодо відповідності будівництва будівельним нормам, порушення прав третіх осіб та можливості перебудови необхідні спеціальні знання, у сфері іншій, ніж право, сторонами не надані відповідні висновки експертів з цього питання, слід призначити і провести експертизу, на вирішення якої поставити наступні питання: Чи відповідає будівля проектно-технічній документації на її будівництво та вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва? Якщо не відповідають, то в чому полягають невідповідності? Яка частина будівлі підлягає знесенню? Чи вплине знесення окремих конструктивних елементів будинку на його міцність і безпечність?.

Заперечення представника Товариства зазначають: призначення судової будівельно-технічної експертизи є недоцільним та неможливим в силу ст. 103 ЦПК України. Висновк експерта, який надав представник Товариства, містить відповіді на питання, які стосуються обставин справи.

Ознаками самочинного будівництва є те, що: об`єкт зводиться або зведений на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети; об`єкт зводиться або зведений без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи; об`єкт зводиться або зведений без належно затвердженого проекту; об`єкт зводиться або зведений з істотними порушеннями будівельних норм і правил. Об`єкт, утворений після проведення ОСОБА_1 реконструкції належної йому часки розміром 495/1000, одночасно має усі 4 вищевказані ознаки об`єкту самочинного будівництва. Висновком судового експерта надані відповіді на питання, що мають значення для даної справи.

Крім того, відповіді на питання, поставлені ОСОБА_1 , вже надані у наявних у справі документах. ОСОБА_1 у заяві про призначення судової експертизи просить поставити перед експертом 3 питання. Відповіді на 1 питання частково наявні у самому позові ОСОБА_1 по даній справі, позовна заява від 03.04.2008 р. (вх. №1853 від 03.04.2008 р.). Постановою Одеського апеляційного адміністративного суду від 25.05.2016 р. по справі № 815/2759/16, винесеною за позовом Товариства за участю ОСОБА_1 про скасування рішення державного реєстратора та Свідоцтва Інспекції ДАБК від 14.01.2010 р. №15001685 (т. 3), встановлені преюдиційні обставини.

Враховуючи, що ОСОБА_1 не отримав дозвіл на проведення будівельних робіт, у нього об`єктивно не міг бути належним чином погоджений та затверджений проект реконструкції належної йому частки 495/1000 нежитлових будівель за адресою: АДРЕСА_1 .

За 10 років розгляду справи відповідний проект не був наданий ОСОБА_1 , що з урахуванням інших обставин справи, свідчить про його відсутність.

Відповідь на питання яка частина будівлі підлягає знесенню надана судовим експертом (відповідь на друге питання).

З`ясовувати питання чи вплине знесення окремих конструктивних елементів будинку на його міцність та безпечність не є недоцільним, оскільки позови ОМР і Товариства заявлені з тих підстав, що внаслідок проведеної самочинної реконструкції ОСОБА_1 зайняв частину належних позивачам земельних ділянок. Відновити порушені права Товариства та ОМР та звільнити самовільно зайняті земельні ділянки можливо лише єдиним способом, шляхом знесення самочинно збудованих приміщень.

Абзацом 2 п. 23 Постанови Пленуму ВССУ «Про практику застосування судами статті 376 ЦК України (про правовий режим самочинного будівництва)» від 30.03.2012 р. №6 передбачено, що суд не завжди зобов`язаний призначати відповідну судове експертизу: «У необхідних випадках для з`ясування питань, що виникають при розгляді таких справ і потребують спеціальних знань, суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, може призначити відповідну експертизу згідно з вимогами статті 143 ЦПК».

Вимоги відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування зобов`язання особи, яка, маючи дозвіл на будівництво нерухомого майна, допустила при цьому істотне відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, чи істотне порушення будівельних норм і правил, провести відповідну перебудову можуть бути заявлені як у разі, коли ці відхилення були допущені при будівництві нерухомості, так і внаслідок перебудови під час її експлуатації (частина сьома статті 376 ЦК).

Під істотним порушенням будівельних норм і правил слід розуміти, зокрема, недодержання архітектурних, санітарних, екологічних, протипожежних та інших вимог і правил, а також зміну окремих конструктивних елементів житлового будинку, будівлі, споруди, що впливає на їх міцність і безпечність (п. 22 Постанови).

По даній справі мова йде не про відхилення від проекту забудови земельної ділянки, а про те, що самочинна прибудова приміщень відбулась на чужій земельні ділянці - Товариства та ОМР і без будь-яких дозволів та проекту взагалі.

Усі обставини, які дійсно необхідно встановити в межах даної справи можливо встановити на підставі висновку судового експерта ОСОБА_3 , наданого Товариством та інших документів, наявних справі - висновком ОНДІСЕ від 05.07.2013 р. № 9674, технічних паспортів з відмітками про самочинне будівництво, відповідей ДАБК, рішень адміністративних судів тощо.

ІІІ. МОТИВУВАЛЬНА ЧАСТИНА

Клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизипідлягає частковому задоволенню зважаючи на наступне.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Статтею 103 ЦПК України визначено, що суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд, з урахуванням обставин справи, має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза). Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну. Питання, які ставляться експерту, і його висновок щодо них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта. Призначений судом експерт невідкладно повинен повідомити суд про неможливість проведення ним експертизи через відсутність у нього необхідних знань або без залучення інших експертів.

З матеріалів справи вбачається наступне.

03.04.2008 року ОСОБА_1 звернувся із позовом до ОМР про визнання права власності, і, остаточно уточнивши позов ОМР та ОСОБА_2 , просив визнати за ним право власності на нежилі будівлі АДРЕСА_1 (а.с.3-5 т.1).

03.06.2010 року Товариство звернулось із позовом до ОСОБА_1 про визнання права власності на нежитлові приміщення (а.с.133-136 т.1), і, остаточно уточнивши позов 02.06.2015 року (а.с.100-101 т.2), Товариство просило уснути першкоди у користуванні земельною ділянкою шляхом знесення, демонтування самочинно побудованих та реконструйованих ОСОБА_1 нежитлових будівль у споруд у АДРЕСА_1 .

02.05.2015 року ОМР звернулась із позовом до ОСОБА_1 про зобов`язання привести до попереднього стану самовільно займану ним земельну ділянку територіальної громади міста Одеси шляхом знесення самочинно реконструйованих та добудованих нежитлових приміщень, розташованих за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.66-73 т.2).

23.01.2019 року представник ОСОБА_1 подала до суду першої інстанції клопотання про відкладення розгляду справи, призначеного на 24.01.2019 року із посиланням на зайнятість у кримінальному процесі (а.с.144 т.3).

24.01.2019 року суд постановив ухвалу про закриття підготовчого засідання і призначення справи до судового розгляду на 14.02.2019 року (а.с.149 т.3).

13.02.2019 року представник ОСОБА_1 подала до суду клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи, в якому просила поставити перед експертами наступні питання: Чи відповідає будівля проектно-технічній документації на її будівництво та вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва? Якщо не відповідають, то в чому полягають невідповідності? Яка частина будівлі підлягає знесенню? Чи вплине знесення окремих конструктивних елементів будинку на його міцність і безпечність? (а.с.157-159 т.3).

Ухвалою суду від 26.02.2019 року, заява представника ОСОБА_1 про забезпечення доказів шляхом призначення і проведення судової будівельно-технічної експертизи залишена без розгляду з обґрунтуванням того, що клопотання містить ознаки спрямованості на подальше затягування розгляду справи, зловживання процесуальними правом та перешкоджанням правосуддю (а.с.235,236 т.3).

Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього (ст. 367 ч.3 ЦПК України).

У клопотанні від 26.03.2019 року представник ОСОБА_1 , обґрунтовуючи поважність причин зазначає, що 24.01.2019 року в суді першої інстанції було призначено підготовче судове засідання по справі, в яке представник ОСОБА_1 не з`явилась з поважних причин (як адвокат, була зайнята у кримінальному процесі), про що завчасно повідомила суд. Підготовче засідання проведено за відсутності представника позивача за первісним позовом, суд прийняв рішення про закриття підготовчого провадження і призначив справу до розгляду по суті на 14.02.2019 року (а.с.6,7 т.3).

Завданнями підготовчого провадження є, зокрема: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті (ст.189 п.п.1,6 ЦПК України). Підготовче засідання проводиться судом з повідомленням учасників справи. У підготовчому засіданні суд, у тому числі, вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста (ст. 197 ч.1, ч.2 п.8 ЦПК України). Суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках, визначених ч.2 ст. 223 ЦПК України (ст.198 ч.2 п.1 ЦПК України). Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого ЦПК України строку з таких підстав: неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними (ст. 223 ч.2 п.п.1,2 ЦПК України).

Справа перебувала у провадженні судді Малиновського районного суду м. Одеси Плавича І.В. з 04.08.2017 року, і неодноразово, у період з жовтня 2018 року по січень 2019 року призначалась до розгляду по суті у судове засідання (а.с.212 т.2, а.с.16,17,19,20,117,125-127 т.3).

Разом з тим, за відсутності представника ОСОБА_1 , яка посилалась на поважність причин відсутності у судовому засіданні 24.01.2019 року (а.с.144 т.3), 24.01.2019 року суд прийняв ухвалу про закриття підготовчого засідання та призначення справи до судового розгляду по суті (а.с.149,150 т.3).

Зважаючи на вказані обставини справи, колегія суддів дійшла висновку, що представник ОСОБА_1 належним чином обґрунтувала неможливість надання нею доказів у суді першої інстанції (експертного висновку) з причин, що об`єктивно не залежали від нього (порушення судом процедури призначення та проведення підготовчого судового засідання), а тому клопотання про призначення і проведення експертизи в суді апеляційної інстанції є обґрунтованим.

Збудований об`єкт нерухомості може бути знесений особою, яка здійснила самочинне будівництво, або за її рахунок лише на підставі судового рішення у випадках, передбачених ч.ч. 4,7 ст. 376 ЦК України.

Якщо власник (користувач) земельної ділянки заперечує проти визнання права власності на нерухоме майно за особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво на його земельній ділянці, або якщо це порушує права інших осіб, майно підлягає знесенню особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, або за її рахунок. У разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову. Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво. Особа, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, зобов`язана відшкодувати витрати, пов`язані з приведенням земельної ділянки до попереднього стану (ст. 376 ч.ч.4,7 ЦК України).

Зважаючи на викладене, слід дійти висновку, що вимоги про знесення самочинно збудованого нерухомого майна на земельній ділянці, власником або користувачем якої є інша особа, можуть бути заявлені власником чи користувачем земельної ділянки або іншою особою, права якої порушено, за умови доведеності факту такого порушення самочинною забудовою. Тобто суд повинен встановити чи були порушені не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і, залежно від встановленого, вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову у їх задоволенні.

Представник ОСОБА_1 просить поставити перед експертом такі питання: Чи відповідає будівля проектно-технічній документації на її будівництво та вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва? Якщо не відповідають, то в чому полягають невідповідності? Яка частина будівлі підлягає знесенню? Чи вплине знесення окремих конструктивних елементів будинку на його міцність і безпечність?.

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом (ст. 103 ч.4 ЦПК України).

Оскільки питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом, зважаючи на обставини справи, підстави та предмет первісного і зустрічного позову, позову третьої особи, які вирішувались судом першої інстанції, колегія суддів дійшла висновку, що питання представника ОСОБА_1 підлягають корегуванню і доповненню судом апеляційної інстанції.

Доводи представника ОСОБА_1 про необхідність призначення і проведення в суді апеляційної інстанції, прийняті до уваги і є підставою для задоволення клопотання.

Доводи представника Товариства у запереченнях на клопотання, що: на питання, поставлені ОСОБА_1 вже надані відповіді у наявних в справі документах (відповідь на 1 питання частково наявні у самому позові ОСОБА_1 , позовна заява від 03.04.2008 р.); постановою Одеського апеляційного адміністративного суду від 25.05.2016 р. по справі № 815/2759/16, встановлені преюдиційні обставини; з`ясовувати питання чи вплине знесення окремих конструктивних елементів будинку на його міцність та безпечність є недоцільним, оскільки позови ОМР і Товариства заявлені з підстав того, що внаслідок проведеної самочинної реконструкції ОСОБА_1 зайняв частину належних позивачам земельних ділянок; відновити порушені права Товариства та ОМР і звільнити самовільно зайняті земельні ділянки можливо лише шляхом знесення самочинно збудованих приміщень; у справі мова йде не про відхилення від проекту забудови земельної ділянки, а про те, що самочинна прибудова приміщень відбулась на чужій земельні ділянці - Товариства та ОМР і без будь-яких дозволів та проекту; обставини, які необхідно встановити в межах даної справи можливо встановити на підставі висновку судового експерта Долгих М.Є., висновку ОНДІСЕ від 05.07.2013 р. № 9674, технічних паспортів з відмітками про самочинне будівництво, відповідей ДАБК, рішень адміністративних судів тощо, - до уваги не приймаються.

Вимоги про знесення самочинно збудованого нерухомого майна на земельній ділянці, власником або користувачем якої є інша особа, можуть бути заявлені власником чи користувачем земельної ділянки або іншою особою, права якої порушено, за умови доведеності факту такого порушення самочинною забудовою.

Предметом висновку експерта є дослідження обставин, які входять до предмета доказування і встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

Суд призначає експертизу у справі для з`ясування обставин, що мають значення для справи, без яких встановити відповідні обставини неможливо.

Висновок експертів ОНДІСЕ від 05.07.2013 р. № 9674 (а.с.217-224 т.3) не може бути прийнятий до уваги, оскільки є доказом в іншій справі (у справі №1519/17677/2012 за позовом ОСОБА_1 до ОМР, третя особа Товариство про визначення порядку користування земельною ділянкою).

Висновок судового експерта Долгих М.Є. №407 від 03.06.2019 року (а.с.53-72 т.4) містить відповіді на частину питань, а саме: чи була проведена реконструкція нежитлових будівель; які саме приміщення були перебудовані; встановлення площі земельної ділянки, які займають приміщення внаслідок проведення реконструкції; чи проведена реконструкція з дотриманням норм ДБН,СНІП тощо та чи є можливість, відповідно до вимог нормативно-правових актів у галузі будівництва, розділити об`єкт нерухомого майна відповідно до часток співвласників.

Разом з тим, з врахуванням обставин справи, підстав і предмету позовних вимог, заявлених особами, які беруть участь у справі в суді першої інстанції, є необхідність для встановлення наступних обставин шляхом призначення відповідної експертизи, а саме: чи була проведена реконструкція нежитлових будівель, придбаних ОСОБА_1 за договором дарування від 08.11.2003 року, а саме, 495/1000 частин нежитлових будівель по АДРЕСА_1 , і, у разі проведення такої реконструкції, які саме приміщення (визначити їх площі та літери) були реконструйовані (прибудовані) та чи відповідає проведення такої реконструкції нормам ДБН, СНіП тощо; яку частину земельної ділянки займає реконструйована ОСОБА_1 частина будівель, споруд (визначити її розмір і конфігурацію) по АДРЕСА_1 ; чи вплине знесення побудованих та реконструйованих ОСОБА_1 нежилих будівель та споруд по АДРЕСА_1 , а саме літ. «А»: «а5» - 3-1 - кабінет, площею 6,8 м2; 3-2 - коридор, площею 6,1 м2; 3-3 - побутова, 6,0 м2; 3-4 - кабінет, площею 22,2 м2; 4-1 - коридор, площею 15,3 м2.; «а6» - 5-1 - виробниче приміщення, площею 102,5 м2; 5-2 - підсобне, площею 5,5 м2; 5-3 - підсобне, площею 5,8 м2; 5-4 - підсобне, площею 6,1 м2; 5,5 - санвузол, площею 3,5 м2; 5-6 - підсобне, площею 4,6 м2; 5-7 - антресоль, площею 7,7кв.м.; «А-1» - 6-1 - виробниче приміщення, площею 59,7 м2; 10-1 - кабінет, площею 58,0 м2, загальною площею 309,8 м2 - на міцність та безпечність інших нежитлових будівель, розташованих по АДРЕСА_1 ; чи можливо здійснити перебудову побудованих та реконструйованих ОСОБА_1 нежилих будівель та споруд по АДРЕСА_1 , а саме літ. «А»: «а5» - 3-1 - кабінет, площею 6,8 м2; 3-2 - коридор, площею 6,1 м2; 3-3 - побутова, 6,0 м2; 3-4 - кабінет, площею 22,2 м2; 4-1 - коридор, площею 15,3 м2.; «а6» - 5-1 - виробниче приміщення, площею 102,5 м2; 5-2 - підсобне, площею 5,5 м2; 5-3 - підсобне, площею 5,8 м2; 5-4 - підсобне, площею 6,1 м2; 5,5 - санвузол, площею 3,5 м2; 5-6 - підсобне, площею 4,6 м2; 5-7 - антресоль, площею 7,7 м2; «А-1» - 6-1 - виробниче приміщення, площею 59,7 м2; 10-1 - кабінет, площею 58,0 м2, загальною площею 309,8 м2 з дотриманням нормам ДБН, СНіП тощо, якщо так, то яким чином можливо здійснити таку перебудову?

Наявні в матеріалах справи численні рішення судів за позовами осіб, які беруть участь у справі (у порядку цивільного та адміністративного судочинства) не стосувались вимог про визнання права власності, звільнення самовільно занятої земельної ділянки та знесення самовільно збудованих нежилих будівель і споруд.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, висновками експертів.

Висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими ст. 89 ЦПК України.

Приймаючи до уваги, що для з`ясування питань, а саме: чи була проведена реконструкція спірних нежитлових будівель; чи відповідає проведення такої реконструкції нормам ДБН, СНіП; яку частину земельної ділянки займає реконструйована ОСОБА_1 частина будівель, споруд; чи вплине знесення побудованих та реконструйованих ОСОБА_1 нежилих будівель та споруд на міцність та безпечність інших нежитлових будівель, розташованих по АДРЕСА_1 ; чи можливо здійснити перебудову побудованих та реконструйованих ОСОБА_1 нежилих будівель та споруд по АДРЕСА_1 з дотриманням норма ДБН, СНіП, - необхідні спеціальні знання, у сфері іншій, ніж право, матеріали справи не містять належних і допустимих доказів з цих питань, є підстави для призначення та проведення судової будівельно-технічної експертизи.

Колегія суддів попереджає осіб, які беруть участь у справі, що у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні (ст. 109 ч.1 ЦПК України).

У разі призначення експертизи суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі (п. 5 ч. 1 ст. 252 ЦПК України).

З огляду на те, що проведення експертизи має здійснюватись за межами зали судового засідання в експертній установі з наданням матеріалів цивільної справи, об`єкт дослідження є нерухомим майном, що унеможливлює проведення експертизи у судовому засіданні, провадження у справі підлягає зупиненню на час проведення експертизи.

Керуючись ст. ст. 83, 103, 104, 116, 368 ЦПК України, колегія суддів ,

УХВАЛИЛА:

Клопотання представника ОСОБА_1 про призначення судової будівельно-технічної експертизи - задовольнити частково.

Призначити у справі судову будівельно-технічну експертизу на вирішення якої поставити наступні питання:

Чи була проведена реконструкція нежитлових будівель, придбаних ОСОБА_1 за договором дарування від 08.11.2003 року, а саме, 495/1000 частин нежитлових будівель по АДРЕСА_1 , і, у разі проведення такої реконструкції, які саме приміщення (визначити їх площі та літери) були реконструйовані (прибудовані) та чи відповідає проведення такої реконструкції нормам ДБН, СНіП тощо?

Яку частину земельної ділянки займає реконструйована ОСОБА_1 частина будівель, споруд (визначити її розмір і конфігурацію) по АДРЕСА_1 ?

Чи вплине знесення побудованих та реконструйованих ОСОБА_1 нежилих будівель та споруд по АДРЕСА_1 , а саме літ. «А»: «а5» - 3-1 - кабінет, площею 6,8 м2; 3-2 - коридор, площею 6,1 м2; 3-3 - побутова, 6,0 м2; 3-4 - кабінет, площею 22,2 м2; 4-1 - коридор, площею 15,3 м2.; «а6» - 5-1 - виробниче приміщення, площею 102,5 м2; 5-2 - підсобне, площею 5,5 м2; 5-3 - підсобне, площею 5,8 м2; 5-4 - підсобне, площею 6,1 м2; 5,5 - санвузол, площею 3,5 м2; 5-6 - підсобне, площею 4,6 м2; 5-7 - антресоль, площею 7,7кв.м.; «А-1» - 6-1 - виробниче приміщення, площею 59,7 м2; 10-1 - кабінет, площею 58,0 м2, загальною площею 309,8 м2 - на міцність та безпечність інших нежитлових будівель, розташованих по АДРЕСА_1 ?

Чи можливо здійснити перебудову побудованих та реконструйованих ОСОБА_1 нежилих будівель та споруд по АДРЕСА_1 , а саме літ. «А»: «а5» - 3-1 - кабінет, площею 6,8 м2; 3-2 - коридор, площею 6,1 м2; 3-3 - побутова, 6,0 м2; 3-4 - кабінет, площею 22,2 м2; 4-1 - коридор, площею 15,3 м2.; «а6» - 5-1 - виробниче приміщення, площею 102,5 м2; 5-2 - підсобне, площею 5,5 м2; 5-3 - підсобне, площею 5,8 м2; 5-4 - підсобне, площею 6,1 м2; 5,5 - санвузол, площею 3,5 м2; 5-6 - підсобне, площею 4,6 м2; 5-7 - антресоль, площею 7,7кв.м.; «А-1» - 6-1 - виробниче приміщення, площею 59,7 м2; 10-1 - кабінет, площею 58,0 м2, загальною площею 309,8 м2 з дотриманням нормам ДБН, СНіП тощо, якщо так, то яким чином можливо здійснити таку перебудову?

Проведення експертизи доручити експертам Одеського обласного науково-дослідного інституту судових експертизи (65011, м. Одеса, вул. Успенська, 83/85), у розпорядження яких надіслати матеріали цивільної справи.

Попередити експертів про кримінальну відповідальність відповідно до ст. ст. 384, 385 КК України за завідомо неправдивий висновок і за відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків.

У розпорядження експертів надати матеріали цивільної справи №521/2-1157/11.

Оплату вартості експертизи, відповідно до наданих експертами розрахунків, покласти на ОСОБА_1 .

На час проведення експертизи і отримання висновку експертів зупинити провадження у справі.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду в частині зупинення провадження у справі протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту ухвали.

Повний текст ухвали суду складено 23.11.2020 року.

Судді Одеського апеляційного суду Л.Г. Ващенко

Л.М. Вадовська

Г.Я. Колесніков