КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер апеляційного провадження: 22-ц/824/1635/2020
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 лютого 2020 року м. Київ

Справа № 359/2058/19

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді-доповідача Ящук Т.І.,

суддів Немировської О.В., Чобіток А.О.,

за участю секретаря судового засідання Зиль Т.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду апеляційну скаргу ОСОБА_1 , яка подана її представником ОСОБА_2 , на ухвалу Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 30 серпня 2019 року, постановлену у складі судді Журавського В.В.,

у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про зміну способу стягнення аліментів,

встановив:

У березні 2019 року позивач ОСОБА_1 звернулась до Бориспільського міськрайонного суду Київської області з позовом до відповідача ОСОБА_3 про зміну способу стягнення аліментів.

Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 30 серпня 2019 року позов ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про зміну способу стягнення аліментів залишено без розгляду.

Не погоджуючись з ухвалою, представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить ухвалу суду скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права.

Вказує, що 27 серпня 2019 року представником позивача на електронну адресу суду надіслано клопотання про визначення способу участі в судовому засіданні, шляхом призначення відеоконференції. У зазначеному клопотанні вказані обставини неможливості бути присутнім під час розгляду справи, у зв`язку з перебуванням у місті Кривому Розі та наявністю труднощів у транспортному сполученні між містами. Разом з тим, суд першої інстанції не звернув увагу на зазначене клопотання та не надав відповідної оцінки. Отже, посилання суду на відсутність заяв, клопотань та інших відомостей про причину неявки є завчасним та необґрунтованим.

Учасники справи в судове засідання не з`явилися, будучи повідомленими про день та час розгляду справи у встановленому законом порядку, про причини своєї неявки суд не повідомили, а тому колегія суддів вважала можливим розглянути справу за їх відсутності відповідно до вимог ч.2 ст. 372 ЦПК України.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, з`ясувавши обставини справи, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про те, що апеляційна скарга підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 18 березня 2019 року відкрито провадження у даній справі у порядку загального позовного провадження та призначено до підготовчого судового засідання на 06 червня 2019 року.

В підготовче засідання, призначене на 06 червня 2019 року, з`явились представник позивача ОСОБА_4. та представники відповідача ОСОБА_6 та ОСОБА_5, судом оголошена перерва до 19 липня 2019 року у зв`язку з надходженням відзиву на позовну заяву з відповідними доказами, про що представники учасників справи були повідомлені особисто, під розписку.

Відповідно до протоколу від 19 липня 2019 року підготовче засідання судом відкладено на 30.08.2019 року у зв`язку з неявкою представника позивача, від якого надійшла заява про перенесення розгляду справи.

Даних про повідомлення позивача або її представника про розгляд підготовчого засідання, що відбудеться 30 серпня 2019 року об 11-30 год. в матеріалах справи не має.

27 серпня 2019 року до суду надійшло клопотання представника позивача ОСОБА_2 про забезпечення проведення судового засідання у даній справі в режимі відеоконференції у зв`язку перебуванням представника позивача у м. Кривому Розі, існуванням суттєвих труднощів у транспортному сполученні між містами та необхідністю понесення додаткових витрат на переїзд.

В підготовче судове засідання 30 серпня 2019 року з`явився представник відповідача ОСОБА_5, позивач або її представник не з`явились.

Постановляючи оскаржувану ухвалу 30 серпня 2019 року, суд першої інстанції виходив з того, що позивач та її представник, будучи належним чином повідомленими про розгляд справи, двічі поспіль в судові засідання 19 липня 2019 року та 30 серпня 2019 року не з`явились, заяв про розгляд справи у відсутність позивача до суду не надходило. Тому суд, посилаючись на ч.5 ст. 223, п.3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, дійшов висновку про залишення позову без розгляду.

З таким висновком суду колегія суддів не погоджується, виходячи з наступного.

Згідно з ч. 1 ст. 196 ЦПК України, для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

В силу ч. 1 ст. 197 ЦПК України, підготовче засідання проводиться судом з повідомленням учасників справи. Частиною другою цієї статті визначено перелік питань, які вирішує суд у підготовчому засіданні.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 198 ЦПК України, підготовче засідання проводиться за правилами, встановленими главою 6 цього розділу, з урахуванням особливостей підготовчого засідання, встановлених цим Кодексом. Суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках: 1) визначених частиною другою статті 223 цього Кодексу; 2) залучення до участі або вступу у справу третьої особи, заміни неналежного відповідача, залучення співвідповідача; 3) в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 197 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

У підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті. За результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про: залишення позовної заяви без розгляду, закриття провадження у справі, закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті. За результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем (ч.ч. 1, 2, 3 ст. 200 ЦПК України).

За змістом ч. 1, 2 ст. 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Як передбачено ч. 5 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Аналіз указаних норм права дає підстави для висновку, що поняття «підготовче засідання» та «судове засідання» не є тотожними, оскільки ці судові процедури мають різну мету та виконують різні завдання.

Так, підготовче засідання спрямоване на з`ясування можливості врегулювання спору до судового розгляду або забезпечення правильного та швидкого вирішення справи. У свою чергу, в судовому засіданні суд у присутності учасників судового процесу розглядає докази та вирішує спір по суті.

Отже, виходячи зі змісту вказаних норм, явка учасників справи у підготовче засідання є їх правом, а не обов`язком.

Пунктом 1 частини 2 статті 200 ЦПК України передбачено можливість залишення позовної заяви без розгляду у підготовчому засіданні.

Під час постановлення такої ухвали про залишення позовної заяви без розгляду в підготовчому судовому засіданні суд першої інстанції має виходити із положень ч.1 ст.257 ЦПК України, які визначають загальні підстави для залишення позову без розгляду.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Тобто, пункт 3 частини 1 статті 257 ЦПК України уповноважує суд залишити позов без розгляду лише у випадку повторної неявки позивача в судове засідання, в якому відбувається розгляд справи по суті.

Отже, правом на залишення заяви без розгляду суд наділений лише за сукупності певних установлених законом умов: належного повідомлення позивача про час та місце судового засідання; повторної неявки позивача в судове засідання, яка в такому разі визнається як друга поспіль неявка; ненадходження від позивача клопотання про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення перешкоджає розгляду справи.

Разом з тим, за неявки позивача у підготовче засідання, за умови, якщо відсутні підстави для його відкладення (ст. 198 ЦК України), суд має можливість провести підготовче засідання та ухвалити за його результатами судове рішення, передбачене ст. 200 ЦПК України.

З матеріалів справи вбачається, що на час постановлення оскаржуваної ухвали в порядку, визначеному ч.2 ст.200 ЦПК України підготовче провадження закрито не було, справа до судового розгляду по суті не призначена, засідання по справі призначені на 06 червня 2019 року, 19 липня 2019 року, 30 серпня 2019 року є підготовчими, а тому підстави для застосування судом п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України відсутні.

Суд першої інстанції, залишаючи позов без розгляду в підготовчому засіданні, не навів обґрунтування про те, що нез`явлення позивача унеможливлює проведення підготовчого засідання, не звернув увагу на те, що наведені процесуальні норми застосовуються при розгляді справи по суті, та дійшов помилкового висновку про повторну неявку позивача та її представника в судове засідання.

Враховуючи викладене, висновок суду першої інстанції про наявність правових підстав для залишення позовної заяви без розгляду колегія суддів вважає необґрунтованим, а оскаржувану ухвалу суду першої інстанції - постановлену з порушенням норм процесуального права.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України, підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права, чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку про наявність підстав для скасування ухвали суду першої інстанції та направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 268, 367, 368, 374-379, 381-383 ЦПК України, суд

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , яка подана її представником ОСОБА_2 , - задовольнити.

Ухвалу Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 30 серпня 2019 року - скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Повний текст постанови складено 26 лютого 2020 року.

Суддя - доповідач: Ящук Т.І.

Судді: Немировська О.В.

Чобіток А.О.