КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
провадження 22-ц/824/2842/2020 доповідач: Сліпченко О.І.
ПОСТАНОВА

Іменем України

18 лютого 2020 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати в цивільних справах: головуючого Сліпченка О.І., Сушко Л.П., Гуля В.В.

за участю секретаря: Пітенко І.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 16 січня 2017 року в справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» про визнання кредитного договору недійсним.

Заслухавши доповідь судді Апеляційного суду, перевіривши матеріали справи в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд,-

ВСТАНОВИВ:

В квітні 2014 року Публічне акціонерне товариство «Дельта Банк» (надалі ПАТ «Дельта Банк» та/або Банк) звернулось до суду з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором укладеним 19 жовтня 2007 року між ТОВ «Укрпромбанк», правонаступником якого є ПАТ «Дельта Банк», та ОСОБА_1 .

В червні 2015 року у судовому засіданні судом прийнято до спільного розгляду зустрічний позов ОСОБА_1 до ПАТ «Дельта банк» про визнання кредитного договору, укладеного 19 жовтня 2007 року між ними, недійсним.

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 16 січня 2017 року зустрічний позов ОСОБА_1 залишено без розгляду.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, ОСОБА_1 звернувся із апеляційною скаргою, яку обґрунтовано тим, що місцевий допустився порушення норм процесуального права.

Зазначає, що він не був повідомлений про судові засідання належним чином, а тому підстав для залишення його позову без розгляду не вбачає.

Відзив на апеляційну скаргу від ПАТ «Дельта-банк» не надходив, у судове засідання попри належне повідомлення представник Банку не з`явився.

У відповідності до вимог статті 130, 372 ЦПК України неявка сторін або інших осіб, які беруть участь у справі, належним чином повідомлених про час і місце розгляду справи, не перешкоджає розглядові справи, а тому колегія суддів вважає можливим слухати справу у їх відсутності.

Апеляційна скарга підлягає до задоволення з таких підстав.

Згідно вимог ст. 263 ЦПК України, - судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Зазначеним вимогам закону оскаржуване рішення не відповідає.

Згідно з ч.3 ст. 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до п. 3 ч.1 ст. 207 ЦПК України (в редакції чинній на момент винесення судового рішення) суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Положення аналогічного змісту містить і п. 3 ч. 1 ст. 169 ЦПК України (в редакції чинній на момент винесення судового рішення).

Аналіз зазначених норм Закону свідчить про те, що суд може залишити позовну заяву без розгляду з наведеної правової підстави лише у випадку одночасного існування таких умов: 1) належне повідомлення позивача про час та місце розгляду справи; 2) його неявка в два і більше судові засідання поспіль; 3) неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

Згідно з положеннями ст. 74 ЦПК України (в редакції чинній на момент винесення судового рішення) судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик.

Судові повістки про виклик у суд надсилаються особам, які беруть участь у справі, свідкам, експертам, спеціалістам, перекладачам, а судові повістки-повідомлення - особам, які беруть участь у справі з приводу вчинення процесуальних дій, у яких участь цих осіб не є обов`язковою.

Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за три дні до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно.

Судова повістка разом із розпискою, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається поштою рекомендованим листом із повідомленням або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншою особою, яка бере участь у справі. Стороні чи її представникові за їх згодою можуть бути видані судові повістки для вручення відповідним учасникам цивільного процесу.

Особи, які беруть участь у справі, а також свідки, експерти, спеціалісти і перекладачі можуть бути повідомлені або викликані в суд телеграмою, факсом чи за допомогою інших засобів зв`язку, які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику.

Якщо насправді особа не проживає за адресою, повідомленою суду, судова повістка може бути надіслана за місцем її роботи.

У відповідності до матеріалів справи, про судове засідання, призначене на 31 жовтня 2016 року, ОСОБА_1 повідомляли шляхом направлення судової повістки поштою (а.с. 149 т.2), однак поштове відправлення судової повістки повернулося до суду із відміткою на конверті «за закінченням терміну зберігання» (а.с. 150 т.2).

Направлену поштою судову повістку про виклик в судове засідання на 16 січня 2017 року ОСОБА_1 не отримав, поштове відправлення судової повістки повернулося до суду із відміткою на конверті «за закінченням терміну зберігання» (а.с. 150 т.2).

Таким чином, ОСОБА_1 не був належним чином повідомлений про час та дати призначених в справі судових засідань, оскільки йому не були вручені судові повістки, поштові відправлення яких повернулися до суду із відміткою на конвертах «за закінченням терміну зберігання».

Разом із тим суд першої інстанції не використав інші можливі, передбачені ст. 74 ЦПК України (в редакції чинній на момент винесення судового рішення), способи повідомлення позивача про розгляд справи і вручення судових повісток.

Таким чином, суд першої інстанції за відсутності передбачених ч.3 ст. 169, п.3 ч.1 ст. 205 ЦПК України (в редакції чинній на момент винесення судового рішення) достатніх підстав, зокрема, за відсутності відомостей про належне повідомлення позивача про час, дату та місце розгляду справи залишив позовну заяву без розгляду, що свідчить про порушення судом норм процесуального права.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали є підставоюдля скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 379, 382 ЦПК України, Київський апеляційний суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 16 січня 2017 року скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Повний текст постанови складено «19» лютого 2020 року.

Головуючий

Судді: