Ленінський районний суд м.Полтави
Справа № 553/1962/19
Провадження № 2/553/131/2020
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
11.06.2020м. Полтава
Ленінський районний суд м. Полтава в складі:
головуючого судді Новака Ю.Д.,
при секретарі Каленіченко В.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду в м. Полтава цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи - Перша Полтавська нотаріальна контора в особі державного нотаріуса Шестун Наталії Григорівни, Полтавська міська рада про продовження строку на прийняття спадщини, -
У серпні 2019 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із позовною заявою до ОСОБА_2 , третя особа - Перша Полтавська державна нотаріальна контора про продовження строку на прийняття спадщини.
Звертаючись із позовною заявою ОСОБА_1 обгрунтовував її тим, що підставою для звернення до суду є лист нотаріуса від 25 червня 2019 № 1105/02-14 про необхідність вирішення питання про продовження строку для прийняття спадщини ( лист отримано в липні 2019 року). ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ІНФОРМАЦІЯ_3 померла мати позивача ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . На день їх смерті відкрилась спадщина, на яку померлі залишили заповіти, посвідчені державним нотаріусом Третьої Полтавської державної нотаріальної контори Оканенко Т.Є., зареєстровані в реєстрі за № 2-612 (від імені ОСОБА_3 ) та за № 2-613 ( від імені ОСОБА_4 ), відповідно до яких одним із спадкоємців є ОСОБА_5 . Іншим спадкоємцем майна є відповідач- ОСОБА_2 , донька померлих та рідна сестра ОСОБА_1 . Спадковим майном є житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, розташований по АДРЕСА_1 . З цією метою 28 лютого 2019 року було подано заяву про прийняття спадщини. Проте, з листа нотаріуса стало відомо про необхідність в судовому порядку вирішити питання про продовження строку на прийняття спадщини після померлого ОСОБА_3 . ОСОБА_5 для отримання спадщини , яка відкрилась після смерті його батька , у встановлений строк не звертався із заявою до нотаріальної контори про прийняття спадщини, оскільки вважав, що заповіт на нього склала лише його покійна мати, а померлий батько складав заповіт лише на його сестру. Крім того, з`ясувати питання складу спадщини і подати вчасно заяву нотаріусу ОСОБА_5 не мав можливості , оскільки після смерті батька дуже хворів і в подальшому взагалі був визнаний інвалідом другої групи. У зв`язку з хворобою та необхідністю додаткових коштів на лікування, в подальшому позивач ( ОСОБА_5 ) в березні 2017 року був змушений виїхати на заробітки до іншої країни ( Ізраїль) де і знаходиться зараз. А тому вказана обставина також зумовила поважність пропущення строку і подання заяви лише у 2019 році. Подання заяви і подальші дії щодо оформлення спадщини особисто спадкоємцем ОСОБА_6 значно ускладнені через його відсутність. Таким чином, позивач вважає, що строк на прийняття спадщини пропущений ним з поважних причин та просить суд продовжити його.
Від представника позивача надійшла заява про розгляд справи без участі сторони позивача, підтримання позовних вимог.
Відповідач та її представник в судове засідання неодноразово не з`явилися, відзив по справі до суду не надали. Відповідач не скористався своїм правом та не повідомив суду свою позицію по суті заявлених позовних вимог та наданих на їх обґрунтування доказів. Ухвалою суду було відкрито провадження у праві за правилами загального позовного провадження та відповідачу встановлено п`ятнадцятиденний строк для подання відзиву з доданням до нього доказів, на яких ґрунтується позиція відповідача. Відповідачу роз`яснено, що у випадку ненадання відзиву в установлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами. Про виклик відповідача у судове засідання було зроблено оголошення на офіційному сайті Ленінського районного суду м. Полтави.
Третя особа без самостійних вимог - Полтавська міська рада пояснення до суду не надала, у судове засідання представник не з`явився, будучи належним чином повідомленим про час та місце судового розгляду.
Третя особа без самостійних вимог - Перша Полтавська державна нотаріальна контора направила заяву про розгляд справи без їх участі, при вирішенні спору покладалися на розсуд суду.
Відповідно до вимог ч.1 ст.280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
11.06.2020 року судом винесено ухвалу про проведення заочного розгляду даної цивільної справи.
Суд, дослідивши матеріали справи у їх сукупності, враховуючи наданий судом достатній час для подання сторонами доказів або їх витребування, приходить до наступних висновків.
Звертаючись до суду позивач вказав, що був необізнаний щодо наявності своїх спадкових прав, мав тривалий розглад здоров`я, що призвело до присвоєння другої групи інвалідності; тривалий час проходив лікування за кордоном і з 2017 року не проживає на території України; є спадкоємцем першої черги та пропустив строк на прийняття спадщини із поважних причин.
07 листопада 2018 року до Першої Полтавської державної нотаріальної контори ОСОБА_2 була подана заява про прийняття спадщини після її матері ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 . На підставі вказаної заяви була заведена спадкова справа 364/2018.
28 лютого 2019 року на адресу Першої Полтавської державної нотаріальної контори від ОСОБА_1 надійшла заява про прийняття спадщини після матері ОСОБА_4 та батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_6 . Зі змісту вказаної заяви вбачається, що вона складена 15 лютого 2019 року Першим секретарем з консульських питань Посольства України в Державі Ізраїль.
28 квітня 2004 року ОСОБА_3 складено заповіт за змістом якого він все належне майно, де б воно не було та з чого б воно не складалось, що на день смерті буде йому належати за законом, заповідає дітям в рівних частках ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .
22 лютого 2018 року ОСОБА_4 складено заповіт за змістом якого вона заповідає все майно доньці ОСОБА_2 . У відповідності до довідки про реєстрацію місця проживання особи від 20 листопада 2018 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , зареєстрована за адресою АДРЕСА_1 .
Довідкою до акту огляду медико-соціальною експертною комісією серія АВ №0493494 підтверджується, що ОСОБА_5 з 09 лютого 2017 року має другу групу інвалідності за захворюванням, пов`язаним із проходженням служби в органах внутрішніх справ.
25 червня 2019 року державним нотаріусом Шестун Н.Г. Першої Полтавської нотаріальної контори на адресу представника ОСОБА_1 направлено лист наступного змісту.
В матеріалах спадкової справи міститься заява ОСОБА_1 про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 матері - ОСОБА_4 , та після померлого ІНФОРМАЦІЯ_6 батька - ОСОБА_3 , зареєстрована в книзі обліку та реєстрації спадкових справ Першої полтавської державної нотаріальної контори 28.02.2019 року за порядковим № 160. На підставі такої заяви відкрита спадкова справа щодо майна померлої ОСОБА_4 . Спадкову справу до майна померлого ОСОБА_3 відкрити немає підстав, оскільки вже пройшов шестимісячний строк з дня його смерті.
Крім вказаного в спадковій справі міститься заповіт, посвідчений державним нотаріусом Третьої полтавської державної нотаріальної контори Оканенко Т.Є. 28 квітня 2004 року за реєстром № 2-612 від імені ОСОБА_3 на все належне йому майно на ім`я ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .
Спадкова справа до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_6 ОСОБА_3 не заводилася. Вказані в заповіті особи заяви про прийняття спадщини не подавали. Спадкоємцем ОСОБА_3 була його дружина ОСОБА_4 , непрацездатна за віком, яка прийняла спадщину шляхом постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини. Спадкове майно - житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, розташований за адресою: АДРЕСА_1 - згідно правовстановлюючих документів належить ОСОБА_3 але придбаний ним в період шлюбу з ОСОБА_4 . В свою чергу ОСОБА_4 залишила заповіт не на ім`я ОСОБА_1 . Але, оскільки він є рідним сином ОСОБА_4 та інвалідом 2 групи, то має право на обов`язкову частку в спадщині. Тому ОСОБА_7 необхідно вирішити питання: чи буде він претендувати на спадщину після батька ОСОБА_3 і якщо буде, то необхідно звернутися до суду щодо продовження строку для прийняття спадщини; якщо не буде претендувати на спадщину після смерті батька, то подати нотаріусу заяву про те, що спадщину він не прийняв у встановлений законом строк і на неї не претендує. В цьому випадку ОСОБА_7 буде видано свідоцтво про право на спадщину за законом на належну йому обов`язкову частку в спадщині після смерті матері ОСОБА_4 .
25 червня 2019 року на адресу ОСОБА_2 державним нотаріусом Шестун Н.Г. направлено схожий за змістом лист, в якому повідомляється, додатково про необхідність вирішення питання чи буде ОСОБА_2 претендувати на спадщину після батька ОСОБА_3 і роз`яснено право на звернення до суду для продовження строку прийняття спадщини, а також можливість подати заяву про те, що вона не претендує на спадшину. У цьому випадку ОСОБА_7 буде видано свідоцтво про право на спадщину за законом на належну йому обов`язкову частку в спадщину після смерті матері ОСОБА_4 , а ОСОБА_2 свідоцтво про право на спадщину за законом.
19 липня 2019 року до Першої Полтавської державної нотаріальної контори надійшла відповідь, в якій зазначається, що 08 липня 2019 року було ОСОБА_1 отримано лист нотаріуса із якого стало відомо про необхідність прийняття спадщини та поновлення пропущеного строку. У зв`язку із отриманням листа від нотаріуса для продовження строку прийняття спадщини ОСОБА_1 подано до Ленінського районного суду м. Полтави позовну заяву. Питання прийняття обов`язкової частки в спадщині, що залишилася після смерті померлої ОСОБА_4 буде вирішуватися за наслідками судового розгляду.
Частиною 1 статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.
Частиною 1 статті 1270 ЦК України встановлено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Згідно ч.3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року №7 передбачено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Згідно зі ст. 12 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.
Крім того, суд вказує, що обґрунтування наявності обставин повинні здійснюватися за допомогою належних, допустимих і достовірних доказів, а не припущень, що й буде відповідати встановленому статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року принципу справедливості розгляду справи судом.
Під час розгляду подібної категорії спорів, зокрема, справи №6-496цс17 Верховним судом України було зроблено правовий висновок, що при заведенні спадкової справи нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту. Внаслідок чого, нотаріус повинен був повідомити спадкоємців про наявність відкриття спадщини: наприклад шляхом повідомлення в пресі, надіслання листа, інше. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного суду України від 23.08.2017 р. в аспекті справи № 6-1320цс17. Також Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ в ухвалі від 01.02.2017 року по справі №306/27/15-ц визнав поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини відсутність обізнаності у спадкоємця про наявність заповіту.
У відповідності до правового висновку Верховного суду по справі 565/1145/17 поважними причинами пропуску строку можуть бути:
1) тривала хвороба спадкоємців;
2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна;
3) складні умови праці, зокрема пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними;
4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України;
5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.
Враховуючи, що позивач не проживав зі своїм батьком спадкодавцем на момент смерті, не був обізнаний про наявність своїх спадкових прав до отримання відомостей від нотаріуса після чого він протягом короткого строку (з 08 липня 2019 року по 14 серпня 2019 року) звернувся до суду за захистом своїх прав, є спадкоємцем першої черги, мав серйозні розлади здоров`я та проходив тривале лікування внаслідок чого була присвоєна друга група інвалідності; з 2017 року не проживає на території України; відповідачем та іншими учасниками справи позиція позивача та його доводи не спростовуються, суд приходить до висновку про необхідність задоволення позовних вимог.
Що стосується визначення строку для подання заяви, то суд вважає, що додатковий строк терміном три місяці буде достатнім для подання позивачем заяви про прийняття спадщини.
На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст. 2, 5, 10, 13, 76, 77, 81, 259, 263, 264, 265 Цивільного процесуального кодексу України, статтями 1269, 1270, 1272 Цивільного кодексу України, суд, -
Позовну заяву ОСОБА_1 - задовольнити.
Визначити ОСОБА_7 додатковий строк для прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_6 його батька ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_8 - три місяці з дня набрання рішенням законної сили.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Повний текст даного рішення суду виготовлено 19.06.2020 року.
Суддя Ленінського районного суду м. ПолтавиЮ. Д. Новак