Головуючий суддя в суді І інстанції
Єдиний унікальний № 374/272/19

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 лютого 2020 року Ржищівський міський суд Київської області у складі:

головуючої - судді Козіної С.М.,

за участі:

секретаря - Проценко Ю.В.,

позивача - ОСОБА_1 (не з`явився),

відповідачки - ОСОБА_2 (не з`явилась),

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ржищів Київської області позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2019 року до Ржищівського міського суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 . Позивач мотивував позовні вимоги тим, що мати позивача ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Після її смерті відкрилася спадщина на житловий будинок по АДРЕСА_1 . Після смерті матері позивач являється спадкоємцем першої черги за законом. Крім позивача спадкоємцем першої черги за законом після смерті матері є його сестра ОСОБА_2 , яка у 2016 році подала до Ржищівської міської державної нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини проте в подальшому її не прийняла. В установлений законом шестимісячний строк позивач не звернувся до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини тому, що на день смерті матері перебував на території Російської Федерації за місцем проживання свого батька, а в період з 10 жовтня 2010 року по 9 жовтня 2018 року відбував покарання в місцях позбавлення волі на території Російської Федерації. Коли позивач звернувся до Ржищівської міської державної нотаріальної контори із заявою щодо оформлення спадщини, державний нотаріус листом вих. № 56/02-14 від 11 вересня 2019 року повідомила про неможливість видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки пропущено шестимісячний строк на прийняття цієї спадщини. При цьому було роз`яснено, що питання про визначення додаткового строку для подання такої заяви може бути вирішено судом.

Позивач просив визначити додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини за законом після смерті його матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

У судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явився, подавши заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити.

Відповідачка ОСОБА_2 у судове засідання не з`явилась, про час, день та місце слухання справи була повідомлена належним чином, про причини неявки не повідомила, відзив на позовну заяву не подала.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.

Згідно копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 11 вересня 2019 року, ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 6).

Позивач у справі є сином померлої ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 (а.с. 7).

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1223, 1270 ЦК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Відповідно до листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» роз`яснено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1ст. 1269 ЦК). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників.

Судом було встановлено, що позивач не подав заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори в установлений законом строк, у зв`язку з тим, що на день смерті матері перебував на території Російської Федерації за місцем проживання свого батька, а в період з 10 жовтня 2010 року по 9 жовтня 2018 року відбував покарання в місцях позбавлення волі на території Російської Федерації, що підтверджується довідкою № 098925 (а.с. 8).

Згідно листа Ржищівської міської державної нотаріальної контори Київської області № 56/02-14 від 11 вересня 2019 року, ОСОБА_1 було відмовлено у зв`язку з тим, що він в установлений законом 6-ти місячний строк не подав заяву про прийняття спадщини (а.с.9).

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. 81 ЦПК України докази в їх сукупності, суд вважає, що позивач дійсно пропустив строк прийняття спадщини з поважних причин, а тому йому слід визначити додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожна фізична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

За змістом ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Отже, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Враховуючи вимоги ст. 141 ЦПК України, з відповідачки на користь позивача слід стягнути витрати на відшкодування судового збору в розмірі 768,40 грн.

Факт сплати судових витрат позивачем підтверджується квитанцією № 228 від 18 вересня 2019 року (а.с. 1).

Керуючись ст. ст. 1223, 1270, 1272 ЦК України, ст. 2, 4, 12, 81, 82, 128, 141, 142, 200, 206, 247, 258, 259, 263-265, 268, 353, 354 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, - задовольнити в повному обсязі.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком три місяці з часу набрання рішенням суду законної сили.

Стягнути з ОСОБА_2 , (місце реєстрації за адресою: АДРЕСА_2 ), на користь ОСОБА_1 (місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 ), витрати на відшкодування судового збору в розмірі 768 (сімсот шістдесят вісім) гривень 40 копійок.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до пп. 15.5 п. 15 Перехідних положень ЦПК України (в редакції від 15.12.2017) до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу, тобто до Київського апеляційного суд через Ржищівський міський суд Київської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя