Справа № 185/1668/20
Провадження № 2-о/185/142/20
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

29 травня 2020 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді Головіна В.О., за участю секретаря судового засідання Мерцалової Н.В., представника заявника ОСОБА_1 адвоката Микицюри Наталі Миколаївни, розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщені суду м. Павлограда цивільну справу за заявою ОСОБА_2 , заінтересована особа - Перша Павлоградська державна нотаріальна контора про встановлення факту родинних відносин

В С Т АН О В И В

Заявник ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про встановлення факту родинних відносин, як рідні брат та сестра, між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування заяви посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його рідна сестра ОСОБА_3 , після смерті якої відкрилася спадщина на належне їй майно. Заповіту померла не залишала, а заявник є єдиним спадкоємцем спадкового майна другої черги права на спадкування, інших спадкоємців немає. Заявник вказує на те, що він вчасно звернувся до нотаріальної контори для оформлення спадщини за законом, однак оформити свої спадкові права не зміг, в зв`язку із розбіжностями в деяких актових записах, що унеможливлюють підтвердження родинних відносин, як рідних брата та сестри та баби, оскільки у свідоцтві про народження заявника її мати значиться, як ОСОБА_4 , а у Державному реєстрі актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження у відомостях про батьків матір`ю сестри заявника вказана ОСОБА_4 . При видачі свідоцтва про народження заявника була допущена описка у записі "по-батькові" ,прізвище матері було вказано дошлюбне ОСОБА_4 , а не ОСОБА_4 .

Саме тому, він змушений в судовому порядку встановлювати вказаний факт родинних відносин, оскільки від цього залежить його право на оформлення спадкового майна та отримання свідоцтва про право на спадщину після померлої сестри ОСОБА_3 .

Представник заявника в судовому засіданні заяву підтримала, просила її задовольнити.

Представник заінтересованої особи від Першої Павлоградської державної нотаріальної контори в судове засідання не з`явився, подав суду заяву з проханням розглянути справу у його відсутності.

Дослідивши письмові матеріали справи, врахувавши заяву заінтересованої особи, суд вважає, що заява обґрунтована і підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до п.5 ч.2 ст.293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. Суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту: родинних відносин між фізичними особами. Частиною 2 передбачено, що у судовому порядку можуть бути встановлені факти від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Відповідно до п. 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 р. № 5 «Про судову практику про справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення» в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян.

Відповідно до пункту 7 постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення" №5 від 31 березня 1995 року, суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 у віці 72 роки помер батько заявника ОСОБА_8 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 , виданим «21» травня 1991 року Павлоградським міським відділом ЗАГС.

ІНФОРМАЦІЯ_8 у віці 77 років померла мати заявника ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 , виданим «28» січня 1998 року відділом реєстрації актів громадянського стану виконкому Павлоградської міської ради Дніпропетровської області.

Рідна сестра ОСОБА_3 , яка а народилася ІНФОРМАЦІЯ_4 в м. Павлоград Дніпропетровської області і будучи неповнолітньою виїхала до республіки Киргизстан. В 1975 році вона зареєструвала шлюб з ОСОБА_10 , що підтверджується випискою із запису акту про укладання шлюбу №137 від 01.08.1975р., виданим відділом ЗАГС м. Кара- Кум та змінила своє прізвище на шлюбне прізвище ОСОБА_3 .

Після смерті матері спадкоємцями першої черги були її діти, син ОСОБА_1 та донька ОСОБА_3 .

Після смерті матері відкрилася спадщина на майно, яка складалося з житлового будинку АДРЕСА_1 .

Державним нотаріусом Першої Павлоградської державної нотаріальної контори після смерті матері ОСОБА_4 було видано 08.05.1998 року свідоцтво про право на спадщину за законом у рівних частках її дітям - сину ОСОБА_1 та її доньці ОСОБА_3 .

ІНФОРМАЦІЯ_5 у віці 51 року померла рідна сестра ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_4 , виданим «22» жовтня 2019 року.

Після смерті ОСОБА_3 єдиним спадкоємцем був її брат ОСОБА_1 .

З метою отримання спадкового майна, що належало сестрі на момент смерті заявник звернувся до державного нотаріуса Павлоградської державної нотаріальної контори.

При вивченні нотаріусом наданих документів було встановлено, що в Свідоцтві про народження заявника зазначено дошлюбне прізвище матері - ОСОБА_4 , а в Державному реєстрі актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження у відомостях про батьків матір`ю сестри вказана ОСОБА_4 . При видачі свідоцтва про народження допущена описка у записі "по-батькові", прізвище матері було вказано дошлюбне ОСОБА_4 , а не ОСОБА_4 .

Таким чином, вказана розбіжність у Свідоцтві про смерть ОСОБА_3 та Свідоцтві про народження заявника не дають можливості встановити факту родинних зв`язків сестри та брата та оформити свідоцтво про право на спадщину після смерті сестри ОСОБА_3 .

Таким чином, у зв`язку з цим, виникла необхідність встановити факт родинних відносин, а саме факт того, що ОСОБА_3 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_4 та померла ІНФОРМАЦІЯ_5 є рідною сестрою ОСОБА_1 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_7 .

Родинні відносини підтверджуються наступними доказами

В свідоцтві про народження заявника в графі батько зазначений: ОСОБА_13 , у відомостях про народження ОСОБА_3 її батьком вказаний ОСОБА_13 .

В технічному паспорті на житловий будинок АДРЕСА_1 КП «Павлоградське міжміське БТІ» внесені зміни щодо власників цього будинку. Після смерті матерів ОСОБА_4 власниками житлового будинку являються ОСОБА_1 та донька ОСОБА_3 .

В свідоцтві про право на спадщину за законом, виданим 08.05.1998 року державним нотаріусом вказано, що спадкоємцями майна громадянки ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_8 є її син ОСОБА_1 та її донька ОСОБА_3 .

Згідно із п.10,114 наказу Міністерства юстиції України N 18/5 від 14.06.94 «Про затвердження Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України» при вчиненні нотаріальних дій нотаріуси встановлюють особу громадянина, його представника або представника підприємства, установи, організації, що звернулися за вчиненням нотаріальних дій.

Установлення особи здійснюється за паспортом або іншими документами, які унеможливлюють будь-які сумніви щодо особи громадянина (паспорт громадянина України, паспорт громадянина України для виїзду за кордон, дипломатичний чи службовий паспорт, посвідчення особи моряка, посвідка на проживання особи, яка мешкає в Україні, але не є громадянином України, національний паспорт іноземця або документ, що його замінює, свідоцтво про народження неповнолітніх, які не досягли 16 років, посвідчення водія, посвідчення інваліда чи учасника Великої Вітчизняної війни, посвідчення, видане за місцем роботи громадянина, та ін.).

Державний нотаріус при видачі свідоцтва про право на спадщину за законом перевіряє факт смерті спадкодавця, час і місце відкриття спадщини, наявність підстав для закликання спадкоємства осіб, які подали заяву, склад спадкового майна,на яке видається свідоцтво про право на спадщину. На підтвердження цих обставин від спадкоємців обов`язково вимагаються відповідні документи. Доказом родинних та інших відносин спадкоємців з спадкодавцем є: свідоцтва органів реєстрації актів громадянського стану, виписки з книг запису актів громадянського стану, записи в паспортах про дітей, про другого з подружжя, копії рішень суду, що набрали законні сили, про встановлення факту родинних та інших відносин.

У свідоцтві про народження заявника зазначено дошлюбне прізвище матері - ОСОБА_4 , а в Державному реєстрі актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження у відомостях про батьків матір`ю сестри вказана ОСОБА_4 .

Вказані невідповідності написання прізвища померлої матері ОСОБА_4 в свідоцтві про народження заявника ОСОБА_1 та написанні прізвища померлої матері у Державному реєстрі актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження сестри ОСОБА_3 виникли через неуважність осіб, що вчинили вказані записи, які виправити на даний час неможливо, оскільки ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_8 .

Крім цього судом встановлено, що заповіту померла ОСОБА_3 не залишала, а заявник є спадкоємцем спадкового майна другої черги права на спадкування, інших спадкоємців, окрім нього, немає.

Відповідно до ст.1262 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.

Іншим шляхом, ніж звернення до суду з даною заявою про встановлення родинних відносин, заявник вирішити спірне питання не може, тому вимушена звернутися з даною заявою до суду.

За таких обставин суд приходить до висновку, що факт родинних відносин, як рідних брата та сестри, між заявником ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , померлою ІНФОРМАЦІЯ_5 , знайшов своє підтвердження і такий факт необхідно встановити.

Встановлення факту родинних відносин для заявника має юридичне значення, оскільки необхідно для отримання свідоцтва про право на спадщину.

Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Частиною 1 ст.16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Заявник сплатив судовий збір в сумі 420,40 грн., а відповідно до ч. 7 ст. 294 ЦПК України судові витрати не відшкодовуються.

Керуючись ст.ст. 4,9,13,81, 265,268, 273,293,294, 315,319,354 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В

Заяву ОСОБА_2 , заінтересована особа - Перша Павлоградська державна нотаріальна контора про встановлення факту родинних відносин задовольнити.

Встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у місті Бішкек Киргизстан, є рідною сестрою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_11 , РНОКПП НОМЕР_5 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається Дніпровському апеляційному суду.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

Суддя: В. О. Головін