справа №619/3956/19
провадження №2/619/174/20
У Х В А Л А
Іменем України
13.02.2020 року Дергачівський районний суд Харківської області
у складі: головуючого - судді Калмикової Л.К.,
за участю секретаря судового засідання- Кравченко К.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Дергачі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу ,-
В С Т А Н О В И В:
Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.
Від відповідача ОСОБА_2 надійшла зустрічна позовна заява до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу.
Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 31.01.2020 вказані вище позовні заяви об`єднані в одне провадження.
В судові засідання позивач-відповідач ОСОБА_1 неодноразово викликалась, на адресу зареєстрованого місця проживання ОСОБА_1 судом рекомендованим поштовим відправленням було направлено судові повістки про виклик, які УДППЗ «Укрпошта» були повернуті до суду з відміткою про закінчення терміну зберігання.
Згідно ч.1 ст.130 ЦПК України позивач ОСОБА_1 викликалась до на 15.01.2020, 31.01.2020, 13.02.2020 через оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України. Згідно інформації, опублікованої на офіційному веб-порталі «Судова влада України» в розділі «Оголошення про виклик до суду», позивач- відповідач ОСОБА_1 була повідомлена про дату та час розгляду справи, але у судові засідання не з`являлась, про причини неявки суду не повідомила, заяву про розгляд справи за її відсутності не подавала.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про наступне.
У відповідності до ч. 1 п. 3 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.
Положення пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України повинні враховуватись у системному та логічному зв`язку із положенням статті 223 цього Кодексу, згідно з якою суд відкладає розгляд справи лише в разі першої неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача без поважних причин.
При повторній неявці належним чином повідомленого позивача, від якого не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає заяву без розгляду.
Позивач не зверталась із заявою про розгляд справи за її відсутності.
Отже, законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/ неповажності причин явки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне, тобто не вказує на врахування судом поважності причин при повторній неявці позивача до суду (другої підряд).
Це пов`язано із дією принципу цивільного судочинства - диспозитивністю, відповідно до якого кожний учасник процесу самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами. Крім того, таке положення закону пов`язане із дотриманням судом розумних строків розгляду справи, що є вимогою статті 210 ЦПК України та статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року.
Так, у рішенні Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 року «Пономарьов проти України» суд вказав, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.
Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
За таких обставин суд приходить до висновку про залишення позову ОСОБА_1 без розгляду.
Керуючись ст.ст.223, 257 ч.1 п. 5 ЦПК України, суд, -
УХВАЛИВ:
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - залишити без розгляду.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через Дергачівський районний суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги у 15-ти денний строк, з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Л. К. Калмикова