Справа № 766/2635/18
24 вересня 2020 року Херсонський міський суд Херсонської області у складі:
головуючого судді Майдан С.І.,
за участю секретаря Романенко І.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Херсоні за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Перша Херсонська державна нотаріальна контора, про визначення частки у спільному майні та визнання права власності на 1/4 частину будинку в порядку спадкування за законом,
Позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , третя особа: Перша Херсонська державна нотаріальна контора, в якому просить визначити, що частка померлої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в праві спільної сумісної власності на будинок АДРЕСА_1 Ѕ; визнати за ОСОБА_1 право власності на ј частку будинку АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті матері - ОСОБА_3 . В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що 14.07.2004 року батько позивача придбав будинок АДРЕСА_1 на підставі договору купівлі-продажу. З часу придбання будинку, позивач проживав зі своїми батьками в будинку, а також всі були зареєстровані за адресою розташування будинку. Батьки, ОСОБА_3 та ОСОБА_2 уклали шлюб 19.12.1975 року. Останні є батьками позивача. ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мати позивача, ОСОБА_3 . Після її смерті позивач у кінці 2015 року звернувся до Першої Херсонської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті матері, де й було відкрито спадкову справу. Звернувшись 08.02.2018 року до нотаріальної контори з метою отримання свідоцтва про право на спадщину ОСОБА_1 отримав відмову у зв`язку з тим, що відсутній правовстановлюючий документ на підтвердження того, що мати є власницею спадкового майна. Статтею 372 ЦК України передбачено, що у разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними. Так, враховуючи вищезазначені норми, ОСОБА_3 належала Ѕ частина будинку. Так як батько не дає договору для оформлення спадщини та взагалі проти того, щоб позивач отримував спадщину вважає за необхідне захистити свої права шляхом визнання права власності на ј будинку.
Ухвалою від 05.04.2018 року було відкрито провадження за правилами загального провадження до підготовчого засідання.
Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14.02.2019 року зазначена цивільна справа передана до провадження судді Херсонського міського суду Херсонської області Майдан С.І.
Ухвалою від 09.12.2019 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.
Ухвалою від 24.09.2020 року ухвалено провести заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення.
Позивач та його представник у судове засідання не з`явилися, надали до суду заяву про розгляд справи у їх відсутність, позовні вимоги підтримали в повному обсязі. Надали згоду на ухвалення заочного рішення.
Відповідач в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлявся своєчасно, у встановленому законом порядку.
Відзиву проти позову від відповідача до суду не надходило.
Представник третьої особи - Першої Херсонської державної нотаріальної контори в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву про розгляд справи у його відсутність, покладався на розсуд суду.
За таких обставин, враховуючи згоду позивача на слухання справи у відсутність відповідача, суд вважає можливим постановити заочне рішення на підставі наявних у матеріалах справи доказів в порядку ст.280 ЦПК України.
Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступні обставини та відповідні їм правовідносини.
Судом встановлено, що з витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб від 08.02.2018 року вбачається, що між ОСОБА_2 та ОСОБА_4 19.12.1975 року зареєстровано шлюб. Після реєстрації шлюб прізвище чоловіка - ОСОБА_5 , дружини - ОСОБА_5 .
Згідно актового запису про народження №3019, складеного 01.10.1980 року міським відділом РАЦС м.Херсона, батьками ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , записані ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .
Згідно актового запису про смерть №1132, складеного 23.09.2015 року Міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Херсонській області, ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Листом №414/02-14 від 08.02.2018 року Першої Херсонської державної нотаріальної контори, позивач звернувся з заявою про прийняття спадщини після смерті матері, але отримав відмову у зв`язку з тим, що відсутній правовстановлюючий документ на підтвердження того, що мати є власницею спадкового майна.
Відповідно до листа КП «Херсонське бюро технічної інвентаризації» ХОР №115 від 15.02.2018 року вбачається, що відповідно до матеріалів інвентарної справи, станом на 31.12.2012 року, право власності на об`єкт нерухомого майна, який розташований за адресою: АДРЕСА_2 , зареєстровано за ОСОБА_2 , на підставі договору купівлі-продажу від 14.07.2004 року, посвідченого приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Нестерович О.І. за реєстровим №3990 та зареєстрованого в бюро технічної інвентаризації 28.07.2004 року у книзі №13 за реєстровим №3575.
Із матеріалів спадкової справи №714/2015 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 , заведеної Першої Херсонською державною нотаріальною конторою 30.11.2015 року, встановлено, що із заявою про прийняття спадщини звертався ОСОБА_1 .
Відповідно до норм ч.5 ст.1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.
Згідно ч.3 ст.1296 ЦК України відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.
Відповідно до ст.1226 ЦК України частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах.
Згідно ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
З урахуванням того, що інших спадкоємців, крім позивача та його батька не має, то позивачу як спадкоємцю належить ј частина будинку АДРЕСА_1 .
Частинами 1, 2 ст.71 Закону України «Про нотаріат» встановлено, що у разі смерті одного з подружжя (колишнього з подружжя) свідоцтво про право власності на частку в їхньому спільному майні видається нотаріусом на підставі письмової заяви другого з подружжя (колишнього з подружжя) з наступним повідомленням спадкоємців померлого, які прийняли спадщину. Таке свідоцтво може бути видано на половину спільного майна. На підставі письмової заяви спадкоємців, які прийняли спадщину, за згодою другого з подружжя (колишнього з подружжя), що є живим, у свідоцтві про право власності може бути визначена і частка померлого у спільній власності.
Частиною 1 статті 61 СК України встановлено, що об`єктом права спільної сумісної власності подружжя може бути будь-яке майно, за винятком виключеного з цивільного обороту.
Згідно зі ст.63 СК України дружина та чоловік мають рівні права на володіння, користування і розпоряджання майном, що належить їм на праві спільної сумісної власності, якщо інше не встановлено домовленістю між ними.
Відповідно до вимог ч.3 ст.368 ЦК України, майно, набуте подружжям за час шлюбу, є їхньою спільною сумісною власністю, якщо інше не встановлено договором або законом.
Частиною 2 статті 372 ЦК України встановлено, що у разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом.
Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що спадкодавцю ОСОБА_3 на день смерті належала 1/2 частина спірного житлового будинку.
Таким чином суд приходить до переконання, що позов є підставним та підлягає до задоволення.
Відповідно до вимог ст.141 ЦПК України судові витрати повинні бути покладені на відповідача.
Керуючись ст. 12, 13, 19, 81, 141, 259, 263-265, 280-284, 354 України, суд
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Перша Херсонська державна нотаріальна контора, про визначення частки у спільному майні та визнання права власності на 1/4 частину будинку в порядку спадкування за законом задовольнити.
Визначити, що частка померлої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в праві спільної сумісної власності на будинок АДРЕСА_3 .
Визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/4 частку будинку АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом після смерті матері - ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 1409,60 гривень.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до апеляційного суду Херсонської області в порядку ст. 355 ЦПК України.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя С.І. Майдан