У х в а л а

17 лютого2019 року

м. Київ

справа № 760/18109/16-ц

провадження № 61-9705св19

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду:

Штелик С. П. (суддя-доповідач), Калараша А. А., Сімоненко В. М.,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження справу за позовом політичної партії «Українське об`єднання патріотів - Укроп» до ОСОБА_1 , Державної служби інтелектуальної власності України, ОСОБА_2 , Міністерства економічного розвитку і торгівлі України, третя особа - державне підприємство «Український інститут інтелектуальної власності», про визнання недійсним договору за касаційними скаргами ОСОБА_2 та представника ОСОБА_1 - ОСОБА_3 - на постанову Київського апеляційного суду від 24 квітня 2019 року у складі суддів: Левенця Б. Б., Лапчевської О. Ф., Саліхова В. В.,

В С Т А Н О В И В:

У жовтні 2016 року політична партія «Українське об`єднання патріотів - Укроп» (далі - ПП «Укроп») звернулася до суду із позовом до ОСОБА_1 , Державної служби інтелектуальної власності України, ОСОБА_2 , Міністерства економічного розвитку і торгівлі України про визнання недійсним договору.

Рішенням Солом`янського районного суду м. Києва від 21 вересня 2018 року у задоволенні позову відмовлено.

Постановою Київського апеляційного суду від 24 квітня 2019 року рішення суду першої інстанції скасовано, позов задоволено. Визнано недійсним договір від 28 липня 2016 року, яким передані права ПП «Укроп» як заявника та право на отримання свідоцтва на знак для товарів та послуг за заявкою № m201510483 на ім`я ОСОБА_1 . Зобов`язано Міністерства економічного розвитку і торгівлі України скасувати повідомлення про рішення № 68080/3М/16 від 20 вересня 2016 року щодо внесення змін в найменування та адресу заявника за заявкою на отримання свідоцтва на знак для товарів і послуг № m201510483 ПП «Укроп». Вирішено питання про судові витрати.

У касаційній скарзі ОСОБА_2 просить скасувати рішення апеляційного суду та залишити в силі рішення суду першої інстанції, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права.

У касаційній скарзі представника ОСОБА_1 - ОСОБА_3 - просить скасувати рішення апеляційного суду та залишити в силі рішення суду першої інстанції, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права.

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційних скарг викликають необхідність перевірки матеріалів справи.

Крім того, касаційні скарги містять клопотання про проведення розгляду справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

У задоволенні клопотань слід відмовити з таких підстав.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Згідно з частиною першою статті 7 ЦПК України розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Такий випадок передбачено у частині тринадцятій статті 7 ЦПК України, згідно з якою розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Колегія суддів не вбачає необхідності виклику учасників справи для надання пояснень в даній справі, а відтак заявлені клопотання не підлягають задоволенню.

Оскільки колегією суддів не приймалось рішення про виклик учасників справи для надання пояснень у справі, то справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні), а копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України.

З урахуванням категорії та складності справи, з огляду на положення частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, справа підлягає розгляду в складі п`яти суддів.

Керуючись частиною тринадцятою статті 7, частиною одинадцятою статті 34, частиною першою статті 401, частиною першою статті 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду,

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотань ОСОБА_2 та представника ОСОБА_1 - ОСОБА_3 - про проведення розгляду справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін відмовити.

Справу за позовом політичної партії «Українське об`єднання патріотів - Укроп» до ОСОБА_1 , Державної служби інтелектуальної власності України, ОСОБА_2 , Міністерства економічного розвитку і торгівлі України, третя особа - державне підприємство «Український інститут інтелектуальної власності», про визнання недійсним договору за касаційними скаргами ОСОБА_2 та представника ОСОБА_1 - ОСОБА_3 - на постанову Київського апеляційного суду від 24 квітня 2019 року у складі суддів: Левенця Б. Б., Лапчевської О. Ф., Саліхова В. В., призначити до судового розгляду у складі п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення та виклику учасників справи.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: С. П. Штелик

А. А. Калараш

В. М. Сімоненко