Справа №636/2017/20
Провадження №2/636/1316/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 листопада 2020 року м. Чугуїв

Чугуївський міський суд Харківської області у складі: головуючого судді Дьоміної О.П., за участю секретаря судового засідання Гуслєвої М.Ю., розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Чугуївського міського суду Харківської області з позовом до ОСОБА_3 , уточненим 23.06.2020 року, в якому просить стягнути з відповідача на його користь суму боргу за договором позики від 10.04.2020 року у розмірі 37000,00 грн. та витрати зі сплати судового збору у розмірі 840,80 грн.

Позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що всередині лютого 2020 року до ОСОБА_1 звернувся знайомий ОСОБА_4 з проханням позичити йому 37000,00 грн. 14.02.2020 року ОСОБА_1 в присутності свідків передав ОСОБА_5 першу частку грошей у розмірі 12000,00 грн. 10.04.2020 року ОСОБА_1 також у присутності двох свідків передав ОСОБА_5 другу частку позики у розмірі 25000,00 грн. В цей же день вони склали та підписали договір позики, який уклали у простій письмовій формі у вигляді розписки на загальну суму 37000,00 грн. ОСОБА_4 зобов`язався повернути суму боргу до 10.05.2020 року. Зазначений договір укладався відповідно до вимог ЦПК України. Однак, до теперішнього часу ОСОБА_4 борг не повернув та відмовляється у добровільному порядку виконувати умови договору. У зв`язку з чим позивач вимушений звернутись до суду із цим позовом.

Від позивача до суду надійшла заява про підтримання позовних вимог та розгляд справи за його відсутності.

Згідно з ч. 3 ст. 211 ЦПК України, особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності.

Відповідач у судове засідання повторно не з`явився, причини неявки суду не повідомив. Враховуючи, що відповідач про дату та час розгляду справи повідомлявся своєчасно та належним чином, шляхом направлення судових повісток, відзив не подав, наявні всі умови, встановлені ст. 280 ЦПК України, які необхідні для ухвалення заочного рішення. Таким чином, суд вважає за можливе розглядати справу у відсутність сторін за доказами, що містяться в матеріалах справи при заочному розгляді справи відповідно до положень ст. 281 ЦПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Оцінивши письмові докази, що містяться в матеріалах справи, суд приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що відповідно до розписки від 10.04.2020 року ОСОБА_1 надав ОСОБА_5 у борг грошові кошти в розмірі 37000,00 грн. Надана розписка містить дату отримання грошових коштів та кінцеву дату повернення боргу - 10.05.2020 року (а.с.10).

Положеннями ч. 1 ст. 1046 ЦК України за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками

На підтвердження укладення договору позики та його умов може бути представлена розписка позичальника або інший документ, який посвідчує передання йому позикодавцем визначеної грошової суми або визначеної кількості речей (ч. 1 ст. 1047 ЦК України).

Відповідно до ст. 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором.

Приписами ст. 526 ЦК України встановлено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Згідно з ч. 1 ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Як вбачається з розписки відповідач зобов`язався у строк до 10.04.2020 року виконати взяте на себе грошове зобов`язання.

В разі порушення зобов`язання настають правові наслідки встановлені договором або законом (ч. 1 ст. 611 ЦК України).

Відповідно до вимог статті 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.

З огляду на вищезазначені норми цивільного законодавства за своєю суттю розписка про отримання в борг грошових коштів є документом, який видається боржником кредитору за договором позики, підтверджуючи як факт його укладення, так і умови договору, а також засвідчуючи отримання боржником від кредитора певної грошової суми.

Тобто, розписка - це документ, що засвідчує в письмовій формі факт одержання особою у власність, користування чи розпорядження грошей від іншої особи. Крім того, розписка має також містити дату отримання коштів.

Для того, щоб договір позики набрав чинності, необхідне підтвердження одержання позичальником позики.

Відповідна правова позиція висловлена Верховним Судом України в постанові від 11.11.2015 у справі №6-1967цс 15. В цій постанові зазначено, що на підтвердження укладення договору позики та його умов згідно із ч. 2 ст. 1047 ЦК України, може бути представлена розписка позичальника або інший документ, який посвідчує передання йому позикодавцем визначеної грошової суми та дату отримання коштів.

Розписка, як документ, що підтверджує боргове зобов`язання, має містити умови отримання позичальником в борг із зобов`язанням її повернення та дати отримання коштів.

Відповідно до правової позиції Верховного Суду України, висловленої в постанові від 02.07.2014 у справі № 6-79цс14, договір позики є укладеним з моменту передання грошей; складанню розписки має передувати факт передачі коштів у борг. Факт передання коштів повинен бути підтверджений розпискою.

З оглянутого судом оригіналу розписки вбачається, що відповідач зобов`язується повернути позивачу кошти в сумі заборгованості.

Суд у визначеному чинним цивільним процесуальним законодавством порядку оцінив розписку від 10.04.2020 року і дійшов висновку, що вона містить відомості щодо отримання ОСОБА_6 від ОСОБА_1 грошових коштів у позику, тобто підтверджує факт передачі коштів.

Таким чином, суд дійшов висновку про доведеність існування між сторонами правовідносин за договором позики.

Вказана правова позиція висловлена Верховним Судом України у постанові від 22.08.2019 року у справі №369/3340/16-ц.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає обґрунтованою вимогу позивача про стягнення з відповідача суми неповерненої позики в розмірі 37000,00 грн.

Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 3, 4, 10, 141, 258, 259, 263-265, 268, 272, 273, 289, 352, 354 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Уточнений позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , суму боргу у розмірі 37000 (тридцять сім тисяч) грн. 00 коп.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , судовий збір у розмірі 840 (вісімсот сорок) грн. 80 коп.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Рішення може бути оскаржене в загальному порядку до Харківського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги на рішення суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя О.П. Дьоміна