Дата документу 12.02.2020 Справа № 337/2972/17
ЗАПОРІЗЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Єдиний унікальний № 337/2972/17 Головуючий у 1 інстанції
№ провадження 22-ц/807/795/2020 Гнатик Г.Є.
Доповідач: Бєлка В.Ю.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 лютого 2020 року м. Запоріжжя

Запорізький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого: Бєлки В.Ю.

Суддів: Кухаря С.В.

Онищенко Е.А.

За участю секретаря: Книш С.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Хортицького районного суду м. Запоріжжя від 20 грудня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя,

В С Т А Н О В И В:

У серпні 2017 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, який вході розгляду справи був уточнений, до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя.

Ухвалою Хортицького районного суду м. Запоріжжя від 20 грудня 2019 року позовну заяву залишено без розгляду.

У апеляційній скарзі ОСОБА_1 зазначає, що ухвала суду постановлена з порушенням норм матеріального і процесуального права. Апеляційну скаргу мотивує тим, що судом під час проведення судового процесу допущено порушення норм діючого законодавства, що призводить до подачі відповідних заяв про відвід судді, з підстав неупередженості та необ`єктивності розгляду справи. Просить скасувати ухвалу суду і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції в новому складі суду.

Вислухавши доповідь судді, пояснення представника ОСОБА_1 - ОСОБА_3 , вивчивши апеляційну скаргу та матеріали справи, колегія вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до п .6 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Відповідно до ч. 1 ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Відповідно до частин 1-3 статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Відповідно до ч.1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України, провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Частиною 1 статті 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Частиною 1 статті 263 ЦПК України визначено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Залишаючи позовну заяву ОСОБА_1 без розгляду, суд першої інстанції керувався п.5 ч.1 ст. 257 ЦПК України, оскільки 20 грудня 2019 року від ОСОБА_1 надійшла заява про залишення його позовної заяви без розгляду.

Проте, з таким висновком суду, колегія суддів погодитися не може з огляду на наступне.

Питання про залишення без розгляду позову у справі регламентується положеннями ст. 257 ЦПК України.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду і така ухвала може бути прийнята судом за результатами підготовчого засідання в порядку передбаченому ст.200 ЦПК України.

Отже право позивача на ініціювання перед судом вирішення питання про залишення позову у справі без розгляду може бути реалізоване до початку розгляду справи по суті.

В свою чергу, п. 3 ч. 2 ст. 200 ЦПК України передбачено, що за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Так ухвалою Хортицького районного суду м. Запоріжжя від 12 червня 2019 року закрито підготовче засідання у цій справі та призначено її до розгляду по суті в судовому засіданні призначеному на 15.08.2019 року.

Параграфом 2 Глави 6 ЦПК України регламентується відкриття розгляду справи по суті.

Частинами 1, 3 статті 217 ЦПК України передбачено, що у призначений для розгляду справи час головуючий відкриває судове засідання та оголошує, яка справа розглядатиметься. З оголошенням головуючим судового засідання відкритим розпочинається розгляд справи по суті.

Отже 15.08.2019 року з початком судового засідання в цій справі розпочався розгляд справи по суті, відповідно, позивач втратив право на подачу заяви про залишення позову без розгляду на підставі п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Залишаючи позовну заяву без розгляду суд першої інстанції вказаних положень цивільного процесуального законодавства, не врахував.

Частиною 2 статті 214 ЦПК України визначено, що головуючий у судовому засіданні відповідно до завдання цивільного судочинства керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності і порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками судового процесу їх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин справи, усуваючи із судового розгляду все, що не має істотного значення для вирішення справи.

Слід зауважити, що судом першої інстанції у судовому засіданні не досліджено повно та всебічно письмову заяву подану позивачем про залишення позовної заяви без розгляду, не з`ясовано дійсні наміри звернення позивача з такою заявою, не роз`яснено в повному обсязі її процесуальні права та наслідки звернення з таким клопотанням.

Таким чином, на думку колегії суддів, залишення судом першої інстанції без розгляду позовної заяви ОСОБА_1 суперечить вимогам закону і порушує його права та законні інтереси.

За таких обставин колегія суддів вважає, що ухвала суду підлягає скасуванню у зв`язку з порушенням судом норм процесуального права, а справа поверненню до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст.ст.374, 379, 381-383 ЦПК України, апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Ухвалу Хортицького районного суду м. Запоріжжя від 20 грудня 2019 року по цій справі скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Дата складання повної постанови 17 лютого 2020 року.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, проте може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Головуючий: В.Ю. Бєлка

Судді: С.В. Кухар

Е.А. Онищенко