ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

10 червня 2020 року

м. Харків

справа № 640/13492/19-ц

провадження № 22ц/818/3702/20

провадження № 22ц/818/3703/20

Харківський апеляційний суд в складі судді Бурлака І.В., перевіривши відповідність вимогам закону апеляційної скарги Державної казначейської служби України на рішення Київського районного суду м. Харкова від 28 грудня 2019 року в складі судді Лях М.Ю. та додаткове рішення Київського районного суду м. Харкова від 30 січня 2020 року в складі судді Лях М.Ю. по справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Приватного акціонерного товариства «Київський страховий дім», Державної казначейської служби України, треті особи: ОСОБА_3 , Департамент Патрульної поліції України Управління патрульної поліції в Харківській області про відшкодування матеріальної та моральної шкоди

в с т а н о в и в:

Рішенням Київського районного суду м. Харкова від 28 грудня 2019 року та додатковим рішення Київського районного суду м. Харкова від 30 січня 2020 року позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 задоволено частково.

На вказані судові рішення поштою 27 травня 2020 року Державна казначейська служба України подала апеляційну скаргу, в якій міститься клопотання про поновлення строку. Апелянтом зазначено, що копії судових рішень службою отримано лише 10 лютого 2020 року та надала відповідні докази щодо цього. Також, Державна казначейська служба України як на підставу для поновлення строку на апеляційне оскарження судових рішень, посилалась на запровадженням карантину та внесенням змін до ЦПК України щодо продовження відповідних строків на строк дії карантину.

Однак апеляційне провадження по справі не може бути відкрито з наступних підстав.

Відповідно до частини 1 статті 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно частини 2 статті 354 ЦПК України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Як вбачається з матеріалів справи рішення ухвалено 28 грудня 2019 року, а додаткове рішення 30 січня 2020 року.

Проте, Державна казначейська служба України подала апеляційну скаргу поштою 27 травня 2020 року, тобто з порушенням строку на апеляційне оскарження рішень.

В апеляційній скарзі Державна казначейська служба України зазначила, що копії судових рішень службою отримано лише 10 лютого 2020 року та надала відповідні докази щодо цього.

Також, Державна казначейська служба України як на підставу для поновлення строку на апеляційне оскарження судових рішень, посилалась на запровадженням карантину та внесенням змін до ЦПК України щодо продовження відповідних строків на строк дії карантину.

Постановою Кабінету Міністрів України «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19» від 11 березня 2020 року № 211, відповідно до статті 29 Закону України «Про захист населення від інфекційних хвороб» з метою запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19 та з урахуванням рішення Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій від 10 березня 2020 року, Кабінет Міністрів України постановив установити з 12 березня 2020 року на усій території України карантин.

Разом з тим, Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 30 березня 2020 року, розділ XII «Прикінцеві положення» доповнити пунктом 3 такого змісту: під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

Таким чином, якщо рахувати з 10 лютого 2020 року, то строк на апеляційне оскарження судових рішень у Державної казначейської служби України закінчився 10 березня 2020 року, а дію карантину на усій території України запроваджено лише з 12 березня 2020 року. Проте, Державна казначейська служба України подала апеляційну скаргу поштою лише 27 травня 2020 року.

Виходячи з викладеного, Державна казначейська служба України звернулася до суду з апеляційною скаргою з порушенням строку на апеляційне оскарження судових рішень.

Інших причин пропуску строку апелянтом не зазначено.

Відповідно до частини 3 статті 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Крім того, в апеляційній скарзі Державної казначейської служби України міститься клопотання про відстрочення сплати судового збору до ухвалення рішення у справі, яке мотивовано тим, що кошторисні призначення для сплати судового збору на 2020 рік передбачені, але такі кошти розділені на 12 частин, асигнування на сплату судового збору відкриваються помісячно, тому казначейство не має змоги своєчасно та в повному обсязі здійснити оплату судового збору.

Перевіривши матеріали справи вважаю, що клопотання про відстрочення сплати судового збору задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Відповідно до частини 1 статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Частиною 3 статті 136 ЦПК України передбачено, що з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно зі статтею 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Як вбачається з апеляційної скарги апелянтом не надано до суду відповідних доказів свого скрутного майнового стану, у зв`язку з чим вважаю за необхідне залишити таке клопотання без задоволення.

Відповідно до п.п.6 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року із змінами та доповненнями при поданні апеляційної скарги на рішення суду оплаті підлягає судовий збір 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Як вбачається з матеріалів справи до суду першої інстанції сплачено судовий збір в розмірі 2583,64 грн (1815,24+768,40), 150% від цієї суми становить 3875,46 грн.

Проте, судовий збір за подачу апеляційної скарги Державною казначейською службою України не сплачено.

Враховуючи викладене, вважаю за необхідне залишити апеляційну скаргу Державної казначейської служби України без руху для надання заяви про поновлення строку з зазначенням інших поважних причин пропуску строку та наданням відповідних доказів щодо цього та для оплати судового збору в сумі 3875,46 грн

на рахунок UA0020011,

отримувач УК в Основ`янському районі м. Харкова,

код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37999628,

банк отримувача Казначейство України (ЕАП),

код класифікації доходів бюджету 22030101,

призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Харківський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа) і надання до Харківського апеляційного суду оригіналу квитанції оплати цих витрат.

Для вчинення апелянтом вказаних дій слід надати строк 10 днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Керуючись ст.ст.136, 185, 356, 357 ЦПК України

у х в а л и в:

Клопотання Державної казначейської служби України про відстрочення сплати судового збору залишити без задоволення.

Апеляційну скаргу Державної казначейської служби України на рішення Київського районного суду м. Харкова від 28 грудня 2019 року в складі судді Лях М.Ю. та додаткове рішення Київського районного суду м. Харкова від 30 січня 2020 року в складі судді Лях М.Ю. по справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Приватного акціонерного товариства «Київський страховий дім», Державної казначейської служби України, треті особи: ОСОБА_3 , Департамент Патрульної поліції України Управління патрульної поліції в Харківській області про відшкодування матеріальної та моральної шкоди - залишити без руху.

Встановити Державній казначейській службі України строк 10 днів для надання заяви про поновлення строку з зазначенням інших поважних причин пропуску строку та наданням відповідних доказів щодо цього та для оплати судового збору в сумі 3875,46 грн з дня отримання копії цієї ухвали та роз`яснити, що у разі невиконання у встановлений строк вищевказаних вимог у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання, касаційному оскарженню не підлягає.

Суддя І.В. Бурлака