провадження № 22-ц/824/9039/2020 суддя-доповідач у суді ІІ інстанції Березовенко Р.В.
УХВАЛА

Іменем України

09 червня 2020 року м. Київ

Київський апеляційний суд в складі судді судової палати в цивільних справах Березовенко Р.В., розглянувши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , поданою представником - ОСОБА_2 на рішення Печерського районного суду м. Києва від 09 грудня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди,-

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Печерського районного суду м. Києва від 09 грудня 2019 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з зазначеним рішенням, ОСОБА_1 , через представника - ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу. При цьому, строк на апеляційне оскарження пропущено.

У апеляційній скарзі апелянт просив поновити строк на апеляційне оскарження, вказує, що оскаржуване рішення апелянт отримав 16.01.2020 року.

Перевіривши подану апеляційну скаргу на відповідність вимогам ст. 356 ЦПК України, вважаю, що апеляційна скарга не відповідає таким вимогам та підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

Відповідно до ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Як вбачається із матеріалів справи, рішення Печерського районного суду м. Києва від 09 грудня 2019 року, що оскаржується, направлено сторонам 12.12.2019 року (а.с.107).

Апеляційну скаргу на рішення суду подано до Печерського районного суду м. Києва 18 лютого 2020 року, яку відправлено поштою 17.02.2020 року (а.с.114), тобто з пропуском встановленого строку на апеляційне оскарження.

При цьому, суд критично оцінює позицію апелянта, який у свої скарзі порушує питання про поновлення пропущеного строку, стверджуючи, що отримав рішення 16.01.2020 року та наявні підстави для поновлення строку, оскільки відсутні докази, що підтверджують вказане.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно п.2 та п.6 частини другої статті 43, частини першої статті 44 ЦПК України, учасники справи та їх представники зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи, виконувати процесуальні дії встановлені судом та добросовісно користуватися своїми процесуальними правами.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

В силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного терміну. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції. Така позиція викладена в рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України».

У своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Враховуючи викладене, суд не вбачає підстав для визнання поважними зазначених причин пропуску строку на апеляційне оскарження та його поновлення. Апелянту необхідно надати письмові докази, що підтверджують поважність пропуску процесуального строку, а у разі неможливості їх надання - зазначити інші підстави для поновлення строку, та як безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Оскільки за правилами ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, апеляційну скаргу слід залишити без руху та запропонувати скаржнику в строк, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху усунути вказані недоліки.

Керуючись ст.ст. 136,185, 356, 357 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , подану представником - ОСОБА_2 на рішення Печерського районного суду м. Києва від 09 грудня 2019 року залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня вручення копії ухвали.

У разі не виконання вимог ухвали у визначений строк скарга буде вважатись неподаною та повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя Березовенко Р.В.