1Справа № 335/9173/20 2/335/2782/2020
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без руху

02 листопада 2020 року м. Запоріжжя

Суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя Рибалко Н.І., розглянувши позов ОСОБА_1 до Головного управління національної поліції в Запорізькій області, Головне управління Державної казначейської служби у Запорізькій області про визнання права власності на квартиру та незаконні рішення, бездіяльність та умисне зловживання владою, службовим становищем працівників поліції, неналежне виконання службовою особою своїх службових обов`язків щодо захисту прав малолітніх дітей та сім`ї , -

ВСТАНОВИВ:

Позивачка звернулась до суду із вказаним позовом, в якому просить:

1. визнати за ОСОБА_1 , право власності на квартиру за адресою АДРЕСА_1 .

2. накласти заборону на вчинення ГУНП в Запорізькій області, дій, які порушують її право власності на квартиру, та зняття арешту з квартири.

3. відкрити кримінальне провадження по відношенню до нотаріуса за ч. 1 ст. 367 ККУ та ч. 1 ст.365- ККУ у зв`язку з порушенням нотаріусом вимог законодавства при вчиненні ним нотаріальної дії.

4. відкрити кримінальне провадження по відношенню до слідчого СВ Олександрівського ВП Дніпровського ГУНП в Запорізькій області, ОСОБА_2 яким було порушено декілька законів України за ч.1 ст.367 ККУ та ч.1 ст. 364 КК України.

5. відшкодувати матеріальну шкоду у розмірі: 2 102 000 грн..

6. відшкодувати моральну шкоду у розмірі: 2 102 000 грн..

7. витребувати документальні докази по кримінальному провадженню №0000495 від 06.03.2020 р. стосовно квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

8. витребувати документальні докази по кримінальному провадженню №0000754 від 14.04.2020 р. стосовно квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

Дослідивши матеріали позовної заяви суд приходить до висновку, що позовна заява не відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України, а тому її слід залишити без руху з наступних підстав.

Згідно ч.4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Зі змісту позовних вимог та їх обґрунтування вбачається, що позивач на підставі п.13 ч.2 ст.3 Закону України про судовий збір» звільнений від сплати судового збору за вимогу про відшкодування матеріальної шкоду та моральної шкоди.

Разом з тим, позивачем заявлено вимогу про визнання права власності на квартиру за адресою АДРЕСА_1 .

У відповідності до п. 2 ч.2ст.176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна.

Позивач вказав, що ціна позову складає 4204000 грн. (що є сумою вимог про відшкодування матеріальної та моральної шкоди) проте оцінка спірного майна не проведена та вартість майна не врахована при визначенні ціни позову.

Положенням п.3 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №1440 від 10 вересня 2003 року, вказується, що ринкова вартість це вартість, за яку можливе відчуження об`єкта оцінки на ринку подібного майна на дату оцінки за угодою, укладеною між покупцем та продавцем, після проведення відповідного маркетингу за умови, що кожна із сторін діяла із знанням справи, розсудливо і без примусу.

Згідно ст. 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» № 2658-III від 12 липня 2001рокунезалежною оцінкою майна вважається оцінка майна, що проведена суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання.

Слід звернути увагу, що процедура оцінки майна встановлюється нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. У випадках самостійного проведення оцінки майна органом державної влади або органом місцевого самоврядування складається акт оцінки майна.

Ціна позову про право власності на нерухоме майно визначається від ринкової вартості цього майна та повинна бути підтверджена відповідними відомостями (оцінкою відповідної установи).

Таким чином, позивачем жодним чином не обґрунтована, а також не зазначена оцінка предмету позову та не підтверджена належними доказами.

Разом з тим, відповідно до п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою - підприємцем, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно зі ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» з 1 січня 2020 року установлено розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб 2 102 гривні.

Отже, позивачем оцінка спірного майна не проведена та вартість майна не врахована при визначенні ціни позову, не сплачено судовий збір за вказану майнову вимогу у відповідності до розмірів встановлених п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст.4 Закону України «Про судовий збір».

Платіжними реквізитами для зарахування судового збору за подання позову до Орджонікідевського районного суду м. Запоріжжя, є: Отримувач: УК у м.Запоріжжі/Вознесенівс/22030101; Код отримувача (ЄДРПОУ): 38025409; Номер рахунку (IBAN): UA0008007; Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); Найменування коду класифікації доходів бюджету: Судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050).

Також, позивачем заявлена позовна вимога про накладення заборони на вчинення ГУНП в Запорізькій області дій, які порушують її право власності на квартиру, та зняття арешту з квартири.

Відповідно до ст. 6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до п. 10 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», подані до суду позовні заяви чи заяви, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є об`єктом справляння судового збору.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» розмір судового збору за подання фізичною особою позовної заяви немайнового характеру становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно зі ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» з 1 січня 2020 року установлено розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб 2 102 гривні.

Позивачем не сплачено судовий збір у розмірі 840,80 грн. за вимогу немайнового характеру.

Окрім того, статтею 4 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) передбачено право на звернення до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках (ч. 2 ст. 16 ЦК України).

Згідно ч. 1 ст. 175 ЦПК України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Відповідно до ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Так, позовні вимоги позивача про відкриття кримінальних проваджень не передбачені чинним законодавством, як спосіб захисту цивільних прав та інтересів.

Крім того, як вбачається зі змісту позовної заяви, позивач просить витребувати докази, а саме документи з матеріалів кримінальних проваджень.

Між тим, за правилами частин 1, 2 статті 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу.

У клопотанні повинно бути зазначено:

1) який доказ витребовується;

2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати;

3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа;

4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Відповідно до частини 1 статті 116 ЦПК України, суд за заявою учасника справи або особи, яка може набути статусу позивача, має забезпечити докази, якщо є підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим.

Процесуальною формою вияву ініціативи заінтересованої особи у забезпеченні доказів є відповідна заява, яка повинна відповідати вимогам, викладеним в статті 117 ЦПК України.

Статтею 183 ЦПК України визначено загальні вимоги до форми та змісту заяви, клопотання.

Отже, аналізуючи вищезазначене, суд приходить до висновку, що за правилами статей 84, 117, 183 ЦПК України, заява (клопотання) про витребування доказів (забезпечення доказів) повинні викладатися в письмовій формі, з дотриманням вимог до форми та змісту заяви (клопотання), в окремо поданій заяві, а не відображатися безпосередньо в позовній заяві), що фактично суперечить вимогам статті 175 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Вказані недоліки мають бути усунені протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. У разі усунення у вказаний строк недоліків, заява буде вважатись поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві з доданими до неї документами не пізніше 5-ти днів з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 175-177, 185 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління національної поліції в Запорізькій області, Головне управління Державної казначейської служби у Запорізькій області про визнання права власності на квартиру та незаконні рішення, бездіяльність та умисне зловживання владою, службовим становищем працівників поліції, неналежне виконання службовою особою своїх службових обов`язків щодо захисту прав малолітніх дітей та сім`ї залишити без руху.

Копію ухвали невідкладно направити позивачу.

Надати строк для усунення недоліків протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху. У разі усунення у вказаний строк недоліків, заява буде вважатись поданою в день первісного її подання до суду.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк, заяву буде визнано неподаною та повернуто позивачу зі всіма доданими документами.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя Н.І. Рибалко