РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 лютого 2020 року Херсонський міський суд Херсонської області в складі:

головуючого - судді Прохоренко В.В.,

секретар Тихоша Л.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Херсоні в порядку загального провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , треті особи: Херсонська міська рада, Третя Херсонська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якої діє ОСОБА_3 , звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , треті особи: Херсонська міська рада, Третя Херсонська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, в якому просила визначити їй додатковий строк тривалістю три місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті її сина ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позовні вимоги обґрунтовані тими обставинами, що ОСОБА_2 та членам його сімї: ОСОБА_1 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 на підставі свідоцтва про право власності на житло № 3223 від 06.02.1995 року належить квартира АДРЕСА_1 . ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 . На момент смерті ОСОБА_4 відбував покарання за вчинення кримінального правопорушення в Голопристанській виправній колонії №7, яка розташована в с. Стара Збур`ївка Голопристанського району Херсонської області.

В лютому 2019 року голова ОСББ будинку АДРЕСА_1 повідомив про те, що є суперечності між кількістю осіб, що прописані у квартирі №67 згідно даних ОСББ, та кількістю власників квартири №67 , що зазначені у Свідоцтві право власності на житло.

Після цього в лютому 2019 року позивач звернулась до Третьої Херсонської державної нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право власності на спадщину за законом після смерті сина ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Державним нотаріусом Третьої Херсонської державної нотаріальної були здійснені запити до відділу реєстрації місця проживання фізичних осіб Херсонської міської ради, який надав відповідь від 13.03.2019 року №16-21/705 та довідку від 01.03.2019 р, згідно яких ОСОБА_4 був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 в період з 01.12.1993 року по 18.04.1997 року.

Тобто, на момент смерті спадкодавця позивач була зареєстрована та проживала в квартирі, частка у праві власності на яку належала спадкодавцю ОСОБА_4 .

Позивач не подавала заяву до нотаріальної контори про прийняття спадщини шести місяців з дати смерті сина ОСОБА_4 на підставі ст. 1268 ЦКУ, так як вважала, що ОСОБА_4 залишався прописаним у квартирі, і вона вважала такою, що прийняла спадщину.

Про той факт, що її син ОСОБА_4 був виписаний з квартири в 1997 році працівниками міліції у зв`язку із засудженням до позбавлення волі, вона дізналась в березні 2019 року з документів (відповіді від 13.03.2019 р. та довідки від 01.03.2019 р,). наданих відділом реєстрації місця проживання фізичних осіб Херсонської міської ради та у працівника житлово-комунальної контори, куди їй рекомендували звернутись у відділі реєстрації місця проживання фізичних осіб Херсонської міської ради.

Але незважаючи на ці обставини Третя Херсонська державна нотаріальна контора листом від 10.04.2019 р. №1153/01-16 повідомила позивача, що відповідно до ст. 1269 Цивільного кодексу України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час її відкриття не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини впродовж шести місяців з момент) смерті спадкодавця. Якщо спадкоємець протягом зазначеного строку не подав заяву про прийняття спадщини, він згідно зі ст. 1271 Цивільного кодексу України вважається таким, що її не прийняв. Оскільки Позивач про прийняття спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 в нотаріальну контору в установлений строк не подала та на момент смерті зареєстрована за адресою померлого не була, Позивач пропустила строк прийняття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини, відповідно ч.3 ст. 1272 Цивільного кодексу України. Враховуючи викладене позивачу рекомендовано звернутись до суду із позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Позивач та її представник в судове засідання не з`явились, надали заяву про розгляд справи у їх відсутність, позовні вимоги підтримали, просили суд їх задовольнити, з підстав, зазначених в позовній заяві.

Відповідачі у судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду справи були повідомлені у встановленому законом порядку. Від відповідача ОСОБА_5 надійшов відзив на позовну заяву в якому остання позовні вимоги визнала.

Представник третьої особи Херсонської міської ради за дорученням Остапенко О.І. в судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи була повідомлена у встановленому законом порядку. Надала пояснення на позовну заяву в якому вважала, що позов задоволенню не підлягає.

Представник третьої особи Третьої Херсонської державної нотаріальної контори в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений у встановленому законом порядку.

Враховуючи належне повідомлення сторін про розгляд справи та заяви позивача, його представника, відповідача та представника третьої особи про розгляд справи у їх відсутність, суд вважає можливим розглянути справу у відсутність сторін.

Дослідивши матеріали справи, суд установив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

За положенням ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до ст.1261 ЦК України, у першу чергу спадкування за законом мають діти спадкодавця, той з подружжя, який його пережив та батьки.

Судом установлено та підтверджено матеріалами справи, що батьками ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , що підтверджується актовим записом №3368, складеним міським бюро РАЦС м. Херсона 22.08.1973 року.

Згідно свідоцтва про право власності на житло № 3223 від 06.02.1995 року ОСОБА_2 та членам його сімї: ОСОБА_1 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 належить квартира АДРЕСА_1 .

Право власності зареєстровано в ХДБТІ 22.031995 року.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 в с. Стара Збурївка Голопристанського району, що підтверджується свідоцтвом про смерть актовий запис № 90, складений відділом реєстрації актів цивільного стану Голопристанського районного управління юстиції Херсонської області 19.03.2004 року.

Після його смерті відкрилась спадщина на належну йому частину квартири АДРЕСА_1 .

Згідно відмітки у паспорті позивача вона зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 з 19.10.1984 року та по теперішній час.

Згідно відповіді від 13.03.2019 року №16-21/705 та довідки від 01.03.2019 р, виданих відділом реєстрації місця проживання фізичних осіб Херсонської міської ради, ОСОБА_4 був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 в період з 01.12.1993 року по 18.04.1997 року.

На усне звернення позивача державним нотаріусом Третьої Херсонської державної нотаріальної контори листом від 10.04.2019 р. №1153/01-16 відмовлено у видачі свідоцтва у зв`язку з пропуском строку та рекомендовано звернутись до суду із позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

З листа Третьої Херсонської державної нотаріальної контори від 17.12.2019 року вбачається, що спадкова справа після смерті ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , не заводилась.

Відповідно до ст.1272 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, а тому при встановлені причин пропуску зазначеного строку суд має з`ясувати саме цей період шість місяців з дня відкриття спадщини тобто з 18.03.2004 року по 18.09.2004 року.

Посилаючись на поважність причин пропуску строку подачі до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини позивач зазначала, що вважала, що ОСОБА_4 залишався прописаним у квартирі, і вона вважала себе такою, що прийняла спадщину. Про той факт, що її син ОСОБА_4 був виписаний з квартири в 1997 році працівниками міліції у зв`язку із засудженням до позбавлення волі, вона дізналась в березні 2019 року з документів (відповіді від 13.03.2019 р. та довідки від 01.03.2019 р,). наданих відділом реєстрації місця проживання фізичних осіб Херсонської міської ради та у працівника житлово-комунальної контори, куди їй рекомендували звернутись у відділі реєстрації місця проживання фізичних осіб Херсонської міської ради. Крім того, з 1972 року і по теперішній час хворіє на гіпертонічну хворобу, в 2002 році перенесла інсульт, після якого декількох років, в тому числі після смерті сина, знаходилась у важкому стані, не мала можливості самостійно пересуватись, що підтверджується епікризами.

Матеріалами справи підтверджено, що ОСОБА_6 в межах шестимісячного строку (з 18.03.2004 року по 18.09.2004 року) проживала та була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , та вважала що її син також був зареєстрований за вказаною адресою, крім того, за станом здоров`я не мала можливості подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини у встановлений законом строк, після смерті сина ОСОБА_4 .., інші спадкоємці, які прийняли спадщину відсутні, а тому суд приходить до висновку, що причини, які перешкоджали позивачу у визначений законом строк подати заяву є такими, що дають підстави вважати їх, об`єктивними, пов`язаними з непереборними та істотними труднощами для вчинення таких дій.

При цьому, суд враховує практику застосування норм права Європейським судом з прав людини щодо принципу «пропорційності» щодо втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

За таких обставин, суд враховуючи принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав позивача в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод приходить до висновку про задоволення позовних вимог та вважає можливим визначити позивачу додатковий місячний строк, який є достатнім для подання заяви про прийняття спадщини.

На підставі викладеного, ст.ст.1269 - 1270,1272 ЦК України, керуючись ст.ст. ст. ст. 6-13, 81, 258, 259, 263, 264, 265, 280-282 ЦПК України, суд,

в и р і ш и в:

Позов задовольнити частково.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк в один місяць для подачі до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини за законом, після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , який рахувати з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Херсонського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту судового рішення

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через Херсонський міський суд Херсонської області.

Суддя: В.В. Прохоренко