ЄУН № 337/3211/20
Провадження № 2/337/1578/2020
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
02 листопада 2020 року Хортицький районний суд м. Запоріжжя
у складі: головуючого судді Гнатик Г.Є.
за участю секретаря Нетяги М.І.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Запоріжжі в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів на утримання дітей,
21.08.2020 ОСОБА_1 звернулась до суду із вищезазначеним позовом.
В обґрунтування позовної заяви вказала, що вона перебуває з 23.08.2013 року у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_2 . Шлюбні відносини з відповідачем припинені понад два місяці тому з причин відсутності взаєморозуміння у вирішенні сімейних питань, збереження шлюбу вважає неможливим, майнового спору між ними немає, тому просила шлюб розірвати.
Зазначила також, що з відповідачем вони від шлюбу мають неповнолітніх дітей: сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та доньку ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , які проживають з нею та перебувають на її утриманні. Відповідач не надає матеріальної допомоги на утримання дітей, у зв`язку з чим просить стягнути з відповідача аліменти на утримання неповнолітніх дітей та судові витрати у вигляді сплаченого нею судового збору.
Ухвалою від 08.09.2020 року вказаний позов було прийнято до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження з повідомленням ( викликом) сторін.
У відповідності до ст. 178 ЦПК України відповідачу було надано строк для подання відзиву на позовну заяву протягом 15 днів з дня отримання ухвали про відкриття провадження у справі. У вказаний строк відзив на позов відповідач не подав.
Позивачка у судове засідання не з`явилася, надала через канцелярію суду письмову заяву про розгляд справи без її участі, просила позов задовольнити.
Відповідач ОСОБА_2 судові засідання неодноразово не з`явився, про слухання справи сповіщався належним чином, за адресою реєстрації, яка підтверджена довідкою Департаменту реєстраційних послуг ЗМР від 07.09.2020 року, згідно якої ОСОБА_2 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.44).
Рекомендовані листи відповідачем не отримані та вони повернуті суду з відміткою поштового відділення зв`язку «адресат відсутній за вказаною адресою».
Відповідно до ст. 128 ЦПК України, судові повістки направляються фізичним особам, які не мають статусу підприємців,- за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.
Повістки з викликом до суду відповідача направлялися йому за адресою реєстрації.
Беручи до уваги ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод Ради Європи від 4 листопада 1950 року, що набрала чинності для України 11.09.1997 року, яка передбачає право кожного на розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, також беручи до уваги те, що відповідач обґрунтованих клопотань про відкладення судового засідання, суду не надав, в силу положень ст. 223 ч. 1 ЦПК України, суд вважає за доцільне розглянути справу за відсутності відповідача, шляхом постановлення заочного рішення.
Верховний Суд України, узагальнюючи судову практику, також вказав, що інститут заочного провадження відповідає положенням та спрямований на реалізацію Рекомендації № R (84) 5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам стосовно принципів цивільного судочинства, що направлені на вдосконалення судової системи. Для досягнення цієї мети необхідно забезпечити доступ сторін до спрощених і більш оперативних форм судочинства та захистити їх від зловживань та затримок, зокрема, надавши суду повноваження здійснювати судочинства більш ефективно.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає позовні вимоги обґрунтованими, доведеними та підлягаючими частковому задоволенню виходячи з наступного.
Згідно з ч.1 ст.21, ч.1 ст. 24 СК України шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 був зареєстрований 23.08.2013 року Хортицьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Запорізького міського управління юстиції , актовий запис № 383, що підтверджується копією свідоцтва про укладання шлюбу.
Відповідно до ч.2 ст.104, ч.3 ст.105, ст.110 СК України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду.
Згідно з ст.112 СК України, суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам доньки, що мають істотне значення.
Як зазначила позивач у позові, сімейні відносини між ними припинені понад два місяці, проживають вони окремо, спільного господарства не ведуть.
За таких обставин суд вважає, що позовна заява в частині розірвання шлюбу обґрунтована, відповідає вимогам закону та інтересам подружжя, отже підлягає задоволенню. Відповідач заперечень проти заявлених позовних вимог у цій частині, суду не надав.
Крім того, судом встановлено, що у сторін, під час перебування у шлюбі, народилися діти: син ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , донька ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується копіями свідоцтв про народження.
У відповідності до ст. 8 Закону України «Про охорону дитинства», кожна дитина має право на рівень життя, достатній для її фізичного, морального, культурного, духовного і соціального розвитку. Батьки або особи, які їх замінюють, несуть відповідальність за створення необхідних умов для всебічного розвитку дитини відповідно до законів України.
Відповідно до ст.180 Сімейного кодексу України, батьки зобов`язані у рівному ступені утримувати дітей до досягнення їх повноліття. При визначенні розміру аліментів суд, відповідно до ст.ст.182, 184 СК України, враховує стан здоров`я та матеріальне становище дитини, наявність у платника аліментів непрацездатних батьків та інші обставини, які мають істотне значення.
Згідно до ст.181 СК України, за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина. Відповідно до ч.2ст.182 СК України, розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.
Відповідно до ч.2 ст.183 СК України, якщо стягуються аліменти на двох і більше дітей, суд визначає єдину частку від заробітку (доходу) матері, батька на їх утримання, яка буде стягуватися до досягнення найстаршою дитиною повноліття.
Суд вважає, що оскільки відповідач є особою працездатного віку, доказів неможливості надавати матеріальну допомогу, суду надано не було, з відповідача на користь позивача слід стягнути аліменти на утримання неповнолітніх дітей у розмірі 1/3 частини усіх видів заробітку (доходу), але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно, до досягнення дітьми повноліття.
Згідно ст. 191 СК України аліменти на дитину присуджуються за рішенням суду від дня пред`явлення позову, в даному випадку - з 21.08.2020 року.
Крім того, у відповідності до ст.430 ЦПК України суд вважає за необхідне допустити негайне виконання рішення суду в частині стягнення аліментів у межах суми платежу за один місяць.
Оскільки позивач за вимогою про стягнення аліментів звільнена від сплати судового збору при подачі позову, відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України ці витрати підлягають стягненню з відповідача в дохід держави.
Щодо стягнення з відповідача на користь позивача витрат по оплаті судового збору судом встановлено.
Частиною 1 ст. 133 ЦПК України передбачено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
Відповідно до ст.141 ЦПК України, судові витрати, пов`язані з розглядом справи, у разі задоволення позову покладаються на відповідача, тому суд вважає за можливе стягнути з відповідача на користь позивача сплачену суму судового збору при подачі позову до суду.
Керуючись ст.110, 112 СК України, ст. 258, 259, 263, 264, 265, 268 , 280-283 ЦПК України, суд,-
Позов ОСОБА_1 - задовольнити частково.
Розірвати шлюб, укладений між ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ) та ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 ), зареєстрований 23 серпня 2013 року у Хортицькому відділу державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Запорізького міського управління юстиції, актовий запис № 383.
Після розірвання шлюбу позивачу залишити шлюбне прізвище « ОСОБА_5 ».
Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_1 ), на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_2 ), аліменти на утримання неповнолітніх дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у розмірі 1/3 частини всіх видів заробітку (доходів), але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку на кожну дитину, починаючи з 21.08.2020 року та до досягнення дітьми повноліття.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави судовий збір в розмірі 840 (вісімсот сорок) гривень 80 (вісімдесят) копійок.
Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_2 ) судові витрати у розмірі 840 грн. 80 коп.
Заочне рішення може бути переглянуто Хортицьким районним судом за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржено в загальному порядку, встановленому цивільним процесуальним кодексом України.
Суддя: Г.Є.Гнатик