ЄУН № 336/808/20
пр.№2о/336/79/2020
РІШЕННЯ

Іменем України

17 лютого 2020 року м. Запоріжжя

Шевченківський районний суд м. Запоріжжя в складі головуючого - судді Дацюк О.І., при секретарі Скибі О.Б., за участі заявника ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 . зацікавлена особа ОСОБА_2 , про видачу обмежувального припису, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду із заявою про встановлення обмежувального припису відносно ОСОБА_2 .. встановивши останньому заборону наближатись до ОСОБА_1 , до її місця проживання, роботи. Інших місць частого відвідування, для спілкування із нею; заборону спілкуватись особисто або через третіх осіб, переслідувати її та в будь-який спосіб спілкуватись із нею, заборони спілкуватись з ОСОБА_1 у підвищеному тоні, погрозливо, принизливо, тощо; заборони листування, переговорів або контактування з ОСОБА_1 .

В судовому засіданні ОСОБА_1 пояснила, що ОСОБА_2 є її чоловіком, вона перебувала з ним у шлюбі з 1982 року до 2001 або 2002 року, а потім з 2007 року до кінця 2019 року. Живуть вони разом в квартирі АДРЕСА_1 , ОСОБА_2 зловживає алкогольними напоями, а коли перебуває у нетверезому стані стає агресивним. З цього приводу ОСОБА_2 зверталась до поліції, однак, ОСОБА_2 не притягували до адміністративної або кримінальної відповідальності. Також заявник вказала, що ОСОБА_2 зареєстрований та постійно мешкає у квартирі АДРЕСА_1 , іншого житла не має.

Зацікавлена особа ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, про місце та час розгляду справи повідомлявся шляхом розміщення відповідного оголошення на сайті суду. Номер телефону, зазначений в заяві про видачу обмежувального припису, фактично ОСОБА_2 певний час не використовується, про що заявник ОСОБА_1 сповістила в судовому засіданні 14.02.2020 року.

За клопотанням заявника судом допитана свідок ОСОБА_3 , яка пояснила, що є донькою ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , мешкає окремо, але раз чи два на тиждень відвідує батьків. Останніх п?ять років батько зловживає алкоголем та коли буває нетверезим стає агресивним.

Заслухавши пояснення заявника, дослідивши матеріали справи, суд дійшов до висновку, що заява не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Принцип захисту судом порушеного права особи будується при встановленні порушення такого права. Так, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Правом звернення до суду за захистом наділена особа, права якої порушені, невизнані або оспорені.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України.

З пояснень заявника слідує, що з 2007 року по 23.10.2019 року ОСОБА_2 та ОСОБА_1 перебували у шлюбі.

З наданої відповіді Шевченківського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області вбачається, що ОСОБА_1 протягом 2018-2019 років 8 разів зверталась до органів поліції з приводу насильства з боку ОСОБА_2 .

Водночас заявником не надано підтвердження того, що ОСОБА_2 притягувався до адміністративної чи кримінальної відповідальності хоча б раз, заяви до органів поліції самі по собі доказом того, що ОСОБА_2 дійсно застосовував до заявника насильство в будь-якій формі не є.

Як наголошує п.3, 6, 7, 8 ч.1, ст.1 Закону України "Про запобіганню та протидію домашньому насильству" домашнє насильство - діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь.

Особа, яка постраждала від домашнього насильства - особа, яка зазнала домашнього насильства у будь-якій формі. Кривдник - особа, яка вчинила домашнє насильство у будь-якій формі.

Обмежувальний припис стосовно кривдника - встановлений у судовому порядку захід тимчасового обмеження прав чи покладення обов`язків на особу, яка вчинила домашнє насильство, спрямований на забезпечення безпеки постраждалої особи.

Згідно розділу IV глави 13 ЦПК України визначено порядок розгляду судом справ про видачу і продовження обмежувального припису.

У відповідності до ст.350-6 ЦПК України розглянувши заяву про видачу обмежувального припису, суд ухвалює рішення про задоволення заяви або відмову в її задоволенні. У разі задоволення заяви суд видає обмежувальний припис у вигляді одного чи декількох заходів тимчасового обмеження прав особи, яка вчинила домашнє насильство, передбачених Законом України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» на строк від одного до шести місяців.

За змістом ч. 2 ст. 26 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» передбачено, що обмежувальним приписом визначаються один чи декілька таких заходів тимчасового обмеження прав кривдника або покладення на нього обов`язків.

Рішення про видачу обмежувального припису або про відмову у видачі обмежувального припису приймається на підставі оцінки ризиків (оцінювання вірогідності продовження чи повторного вчинення домашнього насильства, настання тяжких або особливо тяжких наслідків його вчинення, а також смерті постраждалої особи) (ч. 3 ст. 26 цього Закону).

Ч.1-4 ст. 12 ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно ч. 1 ст. 81, 89 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили.

Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Аналізуючи викладене та надані заявником докази, суд прийшов до висновку, що у задоволенні заяви слід відмовити, оскільки заявник не надала належних і допустимих доказів, які б підтвердили наявність підстав для застосування обмежувального припису, адже не надала жодних доказів того, що ОСОБА_2 щодо неї вчинялись дії, які б підпадали під визначення домашнього насильства, що вжиття запропонованих нею заходів є обґрунтованим та здатне запобігти вчиненні такого насильства.

Крім того, суд враховує, що фактично внаслідок вжиття заходів, які пропонує вжити ОСОБА_1 , ОСОБА_2 буде позбавлений можливості проживати у квартирі, де він зареєстрований проживаючим та де оселився та мешкає з дозволу заявника, тож, за відсутності відомостей про наявність у ОСОБА_2 іншого житла, в такий спосіб буде обмежено гарантоване Конституцією України право його на житло.

В силу ч. 3 ст. 350-5 ЦПК України судові витрати, пов`язані з розглядом справи, суд відносить на рахунок держави.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 339-342 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 , зацікавлена особа ОСОБА_2 , про видачу обмежувального припису залишити без задоволення.

Відповідно до ст. 265 ч. 5 ЦПК України зазначаються наступні відомості:

Заявник - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає: АДРЕСА_2 , РНОКПП не відомий.

Зацікавлена особа - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживає: АДРЕСА_2 , РНОКПП не відомий.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення може бути оскаржене до Запорізького апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. З урахуванням положень п. 15.5 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України апеляційна скарга подається через суд першої інстанції.

Суддя О.І. Дацюк

Повне рішення складено 17 лютого 2020 року