Суддя Глібко О. В.
Справа № 644/4393/20
Провадження № 2/644/1578/20
02.11.2020

Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

02 листопада 2020 року Орджонікідзевський районний суд м. Харкова у складі: головуючого судді Глібко О.В., за участю секретаря- Книшенко А.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Орджонікідзевського районного суду м. Харкова цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Браженко Інна Іванівна про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовною заявою до відповідача, в якій просить визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті бабусі ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в два місяці.

В обґрунтування своїх вимог позивач посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла його бабуся ОСОБА_2 . Після її смерті відкрилася спадщина у вигляді Ѕ частини квартири, розташованої в АДРЕСА_1 . Згідно заповіту, складеного 07 грудня 2004 року, посвідченого державним нотаріусом Четвертої Харківської державної нотаріальної контори Галіщевою О.А., належну ОСОБА_2 на праві власності частини квартири, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 вона заповідає онуку ОСОБА_1 . В зв`язку із запровадженням в Україні карантину, у встановлений законом для прийняття спадщини 6 місячний строк, він не мав можливості звернутися в нотаріальну контору з відповідною заявою, так як була зупинена робота міського транспорту. Крім того, він тривалий час залишався на самоізоляції як законослухняний громадянин, а також під страхом інфікування себе та своєї сім`ї. Крім того 07.06.2020 року у нього піднялася температура до 38 градусів Цельсія, що змусило його продовжити самоізоляцію. 19.06.2020 року він звернувся до приватного нотаріуса Браженко І.І. з заявою про прийняття спадщини, але нотаріус відмовила йому, посилаючись на пропуск строку на подання заяви про прийняття спадщини.

В судове засідання позивач ОСОБА_1 не прибув, просив розглядати справу за його відсутністю.

Представник позивача ОСОБА_3 в судове засідання подав заяву з проханням розглядати справу за його відсутністю, позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити.

Представник відповідача Харківської міської ради подав відзив на позовну заяву, в якій зазначив, що вважає позовні вимоги ОСОБА_1 безпідставними, необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню. При цьому зазначив, що позивач мав звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини до 12.06.2020 року, оскільки право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини, проте, ОСОБА_1 звернувся до нотаріуса лише 19.06.202019 року, отже вважається таким, що не прийняв спадщину. Вважає, що позивач в позовній заяві навів обставини, які не є об`єктивними, непереборними, та які б склали істотні труднощі для спадкоємця на вчинення прийняття спадщини.

Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Браженко І.І. в судове засідання не прибула, згідно її заяви просила розглядати справу за її відсутності.

Суд, дослідивши докази та письмові матеріали справи, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Ухвалою суду від 22.06.2020 року провадження у справі відкрито, справа розглядається за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 02.09.2020 року справа призначена до судового розгляду по суті.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла бабуся позивача ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть виданого 13 грудня 2019 року Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області. ( а. с. 4)

У зв`язку зі смертю спадкодавця відкрилася спадщина, яка складається із Ѕ частини квартири, розташованої по АДРЕСА_2 , що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло від 31.03.2004 року та договором про визначення часток майна у спільній сумісній власності від 03.07.2009 року. ( а. с. 6, 7)

07.12.2004 року ОСОБА_2 на користь онука ОСОБА_1 склала заповіт на належну їй на праві особистої власності частину квартири АДРЕСА_3 , який посвідчено державним нотаріусом Четвертої Харківської державної нотаріальної контори Галіщевою О.А., зареєстровано в реєстрі за № 2-5588. ( а. с. 9)

Відповідно до ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1268 ЦК України спадкоємці, які постійно проживали разом зі спадкодавцем, вважаються такими, що спадщину прийняли фактично.

Виходячи зі змісту положень ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який має намір прийняти спадщину та на момент відкриття спадщини не мешкав постійно разом зі спадкодавцем повинен подати в нотаріальну контору заяву про прийняття спадщини.

З постанови приватного нотаріуса Браженко І.І. від 19.06.2020 року ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після померлої баби ОСОБА_2 , в зв`язку з тим, що ОСОБА_1 не звернувся до органів нотаріату у встановлений строк шість місяців з дня відкриття спадщини, не подав заяву про прийняття спадщини та не має можливості застосувати норму Закону щодо фактичного прийняття спадщини і встановити факт постійного проживання ОСОБА_1 з померлою. ( а. с. 10-12)

З цієї ж постанови нотаріуса встановлено, що після перевірки у спадковому реєстрі наявності заведеної спадкової справи, спадкова справа після померлої ОСОБА_2 не заводилась, заяв про прийняття, відмову від спадщини або видачі свідоцтва про право на спадщину від інших спадкоємців не надходило. Свідоцтво про право на спадщину не видавалося. В спадковому реєстрі наявна інформація про заповіт ОСОБА_2 , інформації щодо зміни або скасування заповіту відсутня.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Тобто, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Позивач ОСОБА_1 на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем ОСОБА_2 та не звернувся до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини у встановлений шестимісячний строк.

В обґрунтування поважності причин пропуску встановленого законом строку для подання заяви про прийняття спадщини, позивач зазначає, що він не проживав з ОСОБА_2 на час відкриття спадщини, не був з нею зареєстрований за однією адресою. В зв`язку із запровадженням в Україні карантину, у встановлений законом для прийняття спадщини 6 місячний строк, він не мав можливості звернутися в нотаріальну контору з відповідною заявою, так як була зупинена робота міського транспорту. Крім того, він тривалий час залишався на самоізоляції як законослухняний громадянин, 07.06.2020 року стан його здоров`я погіршився, що змусило продовжити самоізоляцію до 18.06.2020 року.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в п. 24 своєї постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви, а також ці обставини визнані судом поважними. (постанова Верховного Суду України від 26 вересня 2012 р. у справі № 6-85цс12).

Згідно із Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» з дня оголошення карантину зупиняється перебіг строків звернення за отриманням адміністративних та інших послуг та строків надання цих послуг, визначених законом. Від дня припинення карантину перебіг цих строків продовжується з урахуванням часу, що минув до його зупинення. Положень щодо поширення дій цього закону на вчинення нотаріальних дій, зокрема й тих, що пов`язані з можливим пропуском передбачених законодавством строків, немає.

Враховуючи, що з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 р. № 211 запроваджені протиепідемічні заходи, у зв`язку з чим на період дії карантину заборонялося здійснення регулярних та нерегулярних перевезень пасажирів автомобільним транспортом у міському, приміському, міжміському, внутрішньо обласному та міжобласному сполученні, зокрема пасажирські перевезення на міських автобусних маршрутах у режимі маршрутного таксі; обмежувався прийом громадян у державних установах тощо, суд дійшов висновку, що причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини дійсно були об`єктивними та непереборними, оскільки позивач не мав реальної можливості скористатися своїм правом звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини в межах вказаного строку.

Згідно вимог ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно вимог ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Оскільки поважність причин пропуску строку є оціночною категорією і встановлюються у кожному конкретному випадку судом, суд приходить до висновку, що матеріалами справи встановлено, що позивач ОСОБА_1 дійсно не звернувся у встановлений законом строк після смерті ОСОБА_2 до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, через неможливість самостійно дістатися до нотаріальної контори, в зв`язку із встановленням карантинних обмежень та за станом його здоров`я, який викликаний хворобою, яка вимагає постійного контролю з метою уникнення потрапляння вірусних інфекцій, що підтверджується медичною довідкою. ( а. с. 42)

Суд також враховує незначний часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та подачею позовної заяви про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, а також те, що позивач є єдиним спадкоємцем померлої ОСОБА_2 .

Суд не приймає до уваги доводи та заперечення представника відповідача щодо відсутності у справі належних та допустимих доказів на підтвердження вимог позивача, оскільки його позиція базується на формальних запереченнях без надання відповідних належних та допустимих доказів, які б спростовували доводи позивача.

Таким чином, суд визнає поважними причини пропуску строку позивачем для звернення із заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори і вважає за можливе визначити позивачу додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини після померлої ОСОБА_2 , тривалістю в два місяці з дня набрання рішенням законної сили, який суд вважає достатнім для подання відповідної заяви.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 10, 12, 95, 147, 258-259, 263-265, 280, 354 ЦПК України, п. 9 ч. 1, п. п. 15.5 ст. 15 розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України, ст. ст. 1268, 1270, 1272, 1261 ЦК України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ІПН НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_4 до Харківської міської ради, місце знаходження: 61200, м. Харків, майдан Конституції, б. 7, код 04059243, третя особа приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Браженко Інна Іванівна, місце знаходження: 61007, м. Харків, вул. Миру, б. 22 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини- задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ІПН НОМЕР_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті бабусі ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 в місті Харкові, терміном в два місяці з дня набрання даним рішенням законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

У відповідності до п. 15.5 ч.1 розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціювання Єдиної судової інформаційно телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення виготовлений 05.11.2020 року.

Суддя: О.В. Глібко