Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(ЗАОЧНЕ)

16.12.2020 року

Херсонський міський суд Херсонської області у складі:

головуючого судді Рядчої Т.І.,

за участю секретаря Головчиної А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності,

в с т а н о в и в :

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить визнати за собою право власності за набувальною давністю на Ѕ частини квартири АДРЕСА_1 ,, що належала відповідачу на підставі Свідоцтва про право власності на житло від 16.11.1995 року, виданого Херсонським заводом скловиробів. В обґрунтування своїх вимог вказує, що 16.11.1995 року він та член його родини ОСОБА_3 отримали у спільну сумісну власність квартиру АДРЕСА_1 . Відповідач разом із матір`ю виїхали із квартири. Відповідач ніколи не проживав за адресою квартири та єдиною особою, яка з 1995 року проживає, користується та займається утриманням квартири, є позивач.

Ухвалою суду від 21.10.2020 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою від 24.11.2020 року закрито підготовче засідання та призначено справу до судового розгляду.

Позивач в судове засідання не з`явився, надав свої повноваження представнику, який просив судове засідання проводити без їх участі, позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив їх задовольнити. Проти винесення заочного рішення не заперечував.

Відповідач повідомлений про розгляд справи належним чином, поштовою кореспонденцією та оголошенням розміщеними на офіційному веб сайті судової влади України. Відзиву на позовну заяву у строк, встановлений в ухвалі суду про відкриття провадження у справі, відповідач не надав, про причини своєї неявки суд не повідомив, клопотань про відкладення розгляду справи або про розгляд справи без його участі, інших заяв та клопотань не подавала.

У відповідності до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось, у зв`язку з неявкою у судове засідання всіх учасників справи.

Відповідно до ст. 280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про час і місце судового засідання, і від якого не надійшло повідомлення про поважність причин неявки, відповідач не подав відзив, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Дослідивши матеріали справи, матеріали інвентарної справи, суд встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Судом встановлено, що 16.11.1995 року ОСОБА_1 та член його родини син ОСОБА_2 отримали у спільну сумісну власність квартиру АДРЕСА_2 про що Херсонським заводом скловиробів видано Свідоцтво про право власності на житло № НОМЕР_1 .

Відповідно до актів, виданих ТОВ «Керуюча компанія Альянс» від 17.10.2019 року встановлено, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ніколи не проживав за адресою: АДРЕСА_3 . Єдиною особою яка з 1995 року проживає, користується та займається утриманням квартири є ОСОБА_1 .

Згідно ст. 344 ЦК України, особа яка добросовісно заволоділа чужим майном і продовжує відкрито, безперервно володіти нерухомим майном протягом десяти років або рухомим майном - протягом п`яти років, набуває право власності на це майно (набувальна давність), якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Право власності на нерухоме майно, що підлягає державній реєстрації, виникає за набувальною давністю з моменту державної реєстрації.

Право власності за набувальною давністю на нерухоме майно, транспортні засоби, цінні папери набувається за рішенням суду.

Згідно Постанови пленуму ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ від 07.02.2014 № 5 «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» відповідно до частини першої статті 344 ЦК особа, яка добросовісно заволоділа чужим майном і продовжує відкрито, безперервно володіти нерухомим майном протягом десяти років або рухомим майном - протягом п`яти років, набуває право власності на це майно (набувальна давність), якщо інше не встановлено ЦК.

При вирішенні спорів, пов`язаних із набуттям права власності за набувальною давністю, суди повинні враховувати, зокрема, таке:

- володіння є добросовісним, якщо особа при заволодінні чужим майном не знала і не могла знати про відсутність у неї підстав для набуття права власності;

- володіння визнається відкритим, якщо особа не приховувала факт знаходження майна в її володінні. Вжиття звичайних заходів щодо забезпечення охорони майна не свідчить про приховування цього майна;

- володіння визнається безперервним, якщо воно не переривалось протягом всього строку набувальної давності. (п. 9 Постанови)

Враховуючи положення статей 335 і 344 ЦК, право власності за набувальною давністю може бути набуто на майно, яке належить на праві власності іншій особі (а не особі, яка заявляє про давність володіння), а також на безхазяйну річ. Отже, встановлення власника майна або безхазяйності речі є однією з обставин, що має юридичне значення, і підлягає доведенню під час ухвалення рішення суду (стаття 214 ЦПК).

Враховуючи положення пункту 8 Прикінцевих та перехідних положень ЦК про те, що правила статті 344 ЦК про набувальну давність поширюються також на випадки, коли володіння майном почалося за три роки до набрання чинності цим Кодексом, та беручи до уваги, що ЦК набрав чинності з 1 січня 2004 року, положення статті 344 ЦК поширюються на правовідносини, що виникли з 1 січня 2001 року. Отже, визнання судом права власності на нерухоме майно за набувальною давністю може мати місце не раніше 1 січня 2011 року.

При цьому суди мають виходити з того, що коли строк давнісного володіння почався раніше 1 січня 2001 року, то до строку, який дає право на набуття права власності за набувальною давністю, зараховується лише строк з 1 січня 2001 року. Разом із тим, якщо перебіг строку володіння за давністю почався після цієї дати, то до строку набувальної давності цей період зараховується повністю. (п. 11 Постанови)

Можливість пред`явлення до суду позову про визнання права власності за набувальною давністю випливає з положень статей 15, 16 ЦК, а також частини четвертої статті 344 ЦК, згідно з якими захист цивільних прав здійснюється судом шляхом визнання права. У зв`язку з цим особа, яка заявляє про давність володіння і вважає, що у неї є всі законні підстави бути визнаною власником майна за набувальною давністю, має право звернутися до суду з позовом про визнання за нею права власності.

Відповідачем за позовом про визнання права власності за набувальною давністю є попередній власник майна або його правонаступник. У разі якщо попередній власник нерухомого майна не був і не міг бути відомим давнісному володільцю, то відповідачем є орган, уповноважений управляти майном відповідної територіальної громади. (п. 13 Постанови)

Враховуючи те, що позивач добросовісно заволодів чужим майном і понад 10 років продовжує відкрито, безперервно володіти квартирою, несе повну відповідальність щодо її збереження, утримання, та на нього оформлені всі рахунки по сплаті комунальних послуг, позов є обґрунтованим, законним та таким, що підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.263, 264,265,268, 273,315 ЦПК України, ст.ст. 15, 16, 335, 344 ЦК України,

в и р і ш и в :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності за набувальною давністю на Ѕ частини квартири АДРЕСА_1 , що належала ОСОБА_2 на підставі Свідоцтво про право власності на житло № НОМЕР_1 від 16.11.1995 року, виданого Херсонським заводом скловиробів.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Херсонського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення.

Відповідно до Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через Херсонський міський суд Херсонської області.

Позивачка: ОСОБА_1 , ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса: АДРЕСА_4 , ІПН: НОМЕР_2 )

Відповідачка: ОСОБА_2 , ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , остання адреса реєстрації: АДРЕСА_4 )

Суддя Т.І. Рядча