Справа № 643/9787/19
Провадження № 2/643/736/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

( заочне )

13.02.2020 Московський районний суд м. Харкова у складі: головуючого судді Букреєвої І.А., за участю секретаря Воловод К.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа - Московський районний у місті Харкові відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області про оспорювання батьківства,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулася до суду з вказаним позовом. Просить суд : виключити з актового запису № 761 від 10 червня 2004 року, зробленого відділом реєстрації актів цивільного стану Московського районного управління юстиції, місто Харків, про народження ОСОБА_4 , відомості про батька: ОСОБА_3 та зобов`язати Московський районний у місті Харкові відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, внести відповідні зміни до актового № 761 від 10 червня 2004 року народження ОСОБА_4 : виключити з графи «батько» - запис про ОСОБА_3 , у «графі» батько вказати - « ОСОБА_2 », у графі прізвище дитини вказати « ОСОБА_4 », у графі по батькові вказати « ОСОБА_4 » та видати нове свідоцтво про народження.

У обгрунтування позову пояснила наступне. ІНФОРМАЦІЯ_1 в неї народився син ОСОБА_4 , на момент народження дитини позивачка у шлюбі не перебувала. Шлюб між нею та ОСОБА_3 було розірвано 04 лютого 2004 року. У свідоцтві про народження дитини батьком записаний ОСОБА_3 , однак кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною не має. Біологічним батьком дитини є теперішній чоловік позивачки - ОСОБА_2 , з яким вона спільно проживає з 2003 року і по теперішній час. Наразі саме ОСОБА_2 виховував їх спільну дитину увесь цей час. Після народження дитини позивачка та її чоловік зверталися до відділу реєстрації актів цивільного стану Московського районного управління юстиції міста Харків з проханням щодо зазначення батьком дитини ОСОБА_2 . Але їм було відмовлено, з вказівкою на те, що дитина була зачата під час шлюбу позивачки з ОСОБА_3 . Коли вона завагітніла вони з ОСОБА_3 більше року як не вели спільного побуту, проживали окремо, в шлюбі знаходилися лише формально. В той час вона вже вела спільний побут та проживала однією родиною з біологічним батьком дитини.

10 червня 2004 року отримала свідоцтво про народження, видане відділом реєстрації актів цивільного стану Московського районного управління юстиції, місто Харків № 761.

Після розлучення з ОСОБА_3 не бачились та не спілкувались. ОСОБА_2 бажає виключення запису про ОСОБА_3 як батька дитини з актового запису про народження дитини та включенням його як батька.

Ухвалою суду від 20 червня 2019 року відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження .

Відповідач ОСОБА_2 22 липня 2019 року звернувся до суду з заявою про розгляд справи у його відсутність . Позов визнав у повному обсязі .

Представник позивача ОСОБА_7 звернувся до суду з заявою про розгляд справи у відсутність позивача та представника , проти прийняття судом заочного рішення не заперечує .

Відповідач ОСОБА_3 до суду не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.

Представник третьої особи Московського районного у місті Харкові відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області направив до суду заяву , в якої просив відмовити у задоволені заяви , посилаючись на пропуск позивачем строків позовної давності.

Суд, відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України, з урахуванням згоди позивача на проведення заочного розгляду справи, вважає можливим ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.

Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, застосувавши до спірних правовідносин відповідні норми матеріального та процесуального права, встановив наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідно

Статтею 122 СК України передбачено, дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя. Походження дитини від подружжя визначається на підставі Свідоцтва про шлюб та документа закладу охорони здоров`я про народження дружиною дитини. Дитина, яка народжена до спливу десяти місяців після припинення шлюбу або визнання його недійсним, походить від подружжя. Подружжя, а також жінка та чоловік, шлюб між якими припинено, у разі народження дитини до спливу десяти місяців після припинення їх шлюбу, мають право подати до органу державної реєстрації актів цивільного стану спільну заяву про невизнання чоловіка (колишнього чоловіка) батьком дитини. Така вимога може бути задоволена лише у разі подання іншою особою та матір`ю дитини заяви про визнання батьківства. Якщо дитина народилася до спливу десяти місяців від дня припинення шлюбу внаслідок смерті чоловіка, походження дитини від батька може бути визначене за спільною заявою матері та чоловіка, який вважає себе батьком.

У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття. Оспорювання батьківства неможливе у разі смерті дитини. Не має права оспорювати батьківство особа, записана батьком дитини, якщо в момент реєстрації себе батьком дитини вона знала, що не є її батьком, а також особа, яка дала згоду на застосування допоміжних репродуктивних технологій відповідно до частини першої статті 123 цього Кодексу. До вимоги чоловіка про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини позовна давність не застосовується.

Згідно із п.п. 10,11 Постанови Пленуму ВСУ від 15.05.2006 р. № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» - в судовому порядку батьківство може бути оспорено як у випадках, коли в Книзі реєстрації народжень батьками дитини записано осіб, які перебували у шлюбі між собою (статті 122, 124 СК України), так і тоді, коли при реєстрації народження дитини її батьком на підставі спільної заяви батьків або заяви чоловіка, котрий визнавав себе батьком, записано особу, яка не перебувала у шлюбі з матір`ю дитини (статті 126, 127 СК України).

Відповідно до ст. 136 СК України - оспорювання батьківства можливе тільки після реєстрації народження дитини і до досягнення нею повноліття, а в разі її смерті не допускається. Оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень, шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини, а також жінка, котра народила дитину в шлюбі (ст. 138 СК України), - звернувшись із позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка як батька дитини. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини, суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини. При цьому, відповідні вимоги жінки суд може задовольнити лише за умови подання іншою особою заяви про своє батьківство. Особа, яка в момент реєстрації її батьком дитини знала, що не є таким, а також особа, котра дала згоду на штучне запліднення своєї дружини, не мають права оспорювати батьківство. Для вимог чоловіка про виключення відомостей про нього як батька з актового запису про народження дитини позовної давності не встановлено.

Оскільки дитина була народжена до спливу десяти місяців після припинення шлюбу між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , тому державна реєстрація народження дитини була проведена відповідно до ст. 133 СК України.

Сторонами у справі визнаються ті обставини, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на протязі більше ніж два роки до народження дитини мали близькі стосунки та визнається походження дитини - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 від відповідача - ОСОБА_2 .

Відповідно до ч. 1 та 2 ст. 129 Сімейного кодексу України, особа, яка вважає себе батьком дитини, народженої жінкою, яка в момент зачаття або народження дитини перебувала у шлюбі з іншим чоловіком має право пред`явити до її чоловіка, якщо він записаний батьком дитини, позов про визнання свого батьківства.

Пунктом 6 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 3 від 15 травня 2006 року «Про застосування окремих норм Сімейного Кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» визначено, що особа, котра вважає себе батьком дитини, народженої жінкою, яка в момент зачаття або народження дитини перебувала в шлюбі з іншим чоловіком, має право пред`явити до останнього, якщо того записано батьком, позов про визнання свого батьківства. Згідно зі ст. 129 СК України зазначена особа може звернутися з такими вимогами у межах строку позовної давності (один рік), перебіг якого починається з дня, коли ця особа дізналася або могла дізнатися про своє батьківство. У тих випадках, коли батьком дитини записано конкретну особу, вимоги про визнання батьківства мають розглядатись одночасно з вимогами про виключення відомостей про цю особу як батька з актового запису про народження дитини.

Зважаючи на викладене вище, позовні вимоги про зобов`язання Богодухівського РВ ДРАЦС ГТТУЮ у Харківській області внести відповідні зміни в актовий запис про народження дитини, вказавши ОСОБА_2 батьком ОСОБА_4 , виходячи зі змісту наведених вище норм закону задоволенню не підлягають.

З заявою про внесення змін до актового запису про народження дитини звернулася мати дитини - ОСОБА_1 . Відповідно до статті 138 Сімейного кодексу України до вимоги матері про внесення змін до актового запису про народження дитини встановлюється позовна давність в один рік, яка починається від дня реєстрації народження дитини. Отже , на час звернення з позовом дитині вже виповнилося 15 років , що є підставою для відмови у позові.

Керуючись ст. ст141, 263-266, 272-273, 280-283, 354 Цивільного процесуального кодексу України., суд,-

У Х В А Л И В:

ОСОБА_1 у позові до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа - Московський районний у місті Харкові відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області про оспорювання батьківства - відмовити у повному обсязі.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржено з загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення або з дня складання повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.

Суддя: