Справа № 665/775/19
У Х В А Л А

іменем України

"10" лютого 2020 р. Чаплинський районний суд Херсонської області в складі:

головуючого судді Березнікова О.В.,

секретаря судового засідання Собчук М.В.,

за участю:

представника відповідача ОСОБА_1 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду смт. Чаплинка Херсонської області цивільну справу за позовом ОСОБА_2 , представника позивача: ОСОБА_3 , до ОСОБА_4 , третя особа: Чаплинська державна нотаріальна контора у Херсонській області про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя, визнання права власності на 1/2 частини житлового будинку з надвірними будівлями,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Чаплинського районного суду Херсонської області перебуває зазначена цивільна справа.

Справа знаходиться на стадії підготовчого позовного провадження.

Позивач та його представник в судове засідання не з`явились, від представника позивача адвоката Сидоренко Н.О. надійшла заява про відкладення розгляду справу у зв`язку з її зайнятістю в розгляді іншої справи в іншому суді.

Представник відповідача ОСОБА_4 , адвокат Кузьменко Д.А., заявив клопотання про залишення позовної заяви без розгляду відповідно до ч. 5 ст. 223 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судові засідання позивача та постійними перенесеннями розгляду зазначеної справи з ініціативи представника позивача.

Представник третьої особи Чаплинська державна нотаріальна контора у Херсонській області в судове засідання не зявився.

Перевіривши матеріали справи, вважаю за необхідне позов ОСОБА_2 , представника позивача: ОСОБА_3 , до ОСОБА_4 , третя особа: Чаплинська державна нотаріальна контора у Херсонській області про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя, визнання права власності на 1/2 частини житлового будинку з надвірними будівлями залишити без розгляду з наступних підстав.

Відповідно до ст.189 ЦПК України, завданнями підготовчого провадження є:

1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу;

2) з`ясування заперечень проти позовних вимог;

3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів;

4) вирішення відводів;

5) визначення порядку розгляду справи;

6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

Статтею 196 ЦПК України визначено, що для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій. Підготовче засідання має бути розпочате не пізніше ніж через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі.

Згідно ч.1,2,5 ст. 198 ЦПК України , підготовче засідання проводиться за правилами, встановленими главою 6 цього розділу, з урахуванням особливостей підготовчого засідання, встановлених цим Кодексом.

Суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках:

1) визначених частиною другою статті 223 цього Кодексу;

2) залучення до участі або вступу у справу третьої особи, заміни неналежного відповідача, залучення співвідповідача;

3) в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 197 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

Суд може оголосити перерву у підготовчому засіданні у разі необхідності, зокрема у випадках:

1) заміни відведеного експерта, перекладача, спеціаліста;

2) невиконання учасником справи вимог ухвали про відкриття провадження у справі у встановлений судом строк, якщо таке невиконання перешкоджає завершенню підготовчого провадження;

3) неподання витребуваних доказів особою, яка не є учасником судового процесу;

4) витребування нових (додаткових) доказів.

У разі відкладення підготовчого засідання або оголошення перерви підготовче засідання продовжується зі стадії, на якій засідання було відкладене або у ньому була оголошена перерва.

Так, згідно ухвали Чаплинського районного суду Херсонською області від 11.05.2019 у зазначеній справі було відкрито провадження та справу призначено до розгляду підготовчому судовому засіданні на 19 червня 2019 року о 14.00 годин.

19.06.2019 засідання по справі не відбулось у зв`язку з поданою відповідачем заяви про відкладення розгляду справи у зв`язку із сімейними обставинами. У зв`язку з чим розгляд справи було відкладене на 30.07.2019 на 10.00 годин.

30.07.2019 засідання по справі не відбулось у зв`язку з поданою представником позивача адвокатом Сидоренко Н.О. заяви про відкладення розгляду справи у зв`язку із перебуванням її у відпустці. У зв`язку з чим розгляд справи було відкладене на 16.10.2019.

У підготовчому засіданні 16.10.2019 представник відповідача адвокат Кузьменко Д.А. заявив клопотання про виклик свідків, яке було задоволено, засідання по справі було відкладене на 18.11.2019.

18.11.2019 не відбулось у зв`язку з поданою представником відповідача адвокатом Кузьменко Д.А. заяви про відкладення розгляду справи у зв`язку із розглядом іншої справи. У зв`язку з чим розгляд справи було відкладене на 24.12.2019.

24.12.2019 засідання по справі не відбулось у зв`язку з поданою представником позивача адвокатом Сидоренко Н.О. заяви про відкладення розгляду справи у зв`язку із її участю у розгляді іншої справи у іншому суді. У зв`язку з чим розгляд справи було відкладене на 10.02.2020.

10.02.2020 засідання по справі не відбулось у зв`язку з поданою представником позивача адвокатом Сидоренко Н.О. заяви про відкладення розгляду справи у зв`язку із її участю у розгляді іншої справи у іншому суді.

Відповідно до норм ч. 2 ст. 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи у разі першої неявки у судове засідання сторони або будь-кого з інших осіб, які беруть участь у справі, оповіщених у встановленому порядку про час і місце судового розгляду, якщо вони повідомили про причини неявки, які судом визнані поважними. Суд відкладає розгляд справи в разі першої неявки без поважних причин належним чином повідомленого позивача у судове засідання або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності. У разі повторної неявки в судове засідання позивача, повідомленого належним чином, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Водночас згідно ч. 5 ст. 223 ЦПК України визначено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Зазначене також диспозиціонуться також з п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України.

Аналіз зазначених норм вказує на те, що процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Відповідна правова позиція викладена в Постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду (ВС/КЦС № 310/12817/13 від 22.05.2019).

З урахуванням наведеного, суд дійшов висновку про залишення ОСОБА_2 , представника позивача: ОСОБА_3 , до ОСОБА_4 , третя особа: Чаплинська державна нотаріальна контора у Херсонській області про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя, визнання права власності на 1/2 частини житлового будинку з надвірними будівлями без розгляду з підстав, передбачених частиною п`ятою статті 223, пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України, оскільки від позивача чи його представника заяви про розгляд справи за їх відсутності до суду не надходило.

Керуючись ч. 2,5 ст. 223, ст. 257 ч.1 п.3, ч.2 ст.200ЦПК України , суд

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_2 , представника позивача: ОСОБА_3 , до ОСОБА_4 , третя особа: Чаплинська державна нотаріальна контора у Херсонській області про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя, визнання права власності на 1/2 частини житлового будинку з надвірними будівлями - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржена до Херсонського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя О.В. Березніков