РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.10.2020 року м. Херсон

Херсонський міський суд Херсонської області в складі: головуючого судді Єпішина Ю.М., секретар Сауляк Я.О.,

за участі:

позивача за первісним позовом (відповідач за зустрічним позовом) ОСОБА_1 ,

представника позивача за первісним позовом (представник відповідача за зустрічним позовом) адвоката Андруневича В.М.,

представника відповідача за первісним позовом (представник позивача за зустрічним позовом) адвоката Риженко Д.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у місті Херсоні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування, за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , про усунення від права спадкування,

ВСТАНОВИВ:

28.12.2018 року позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько ОСОБА_3 , після смерті якого відкрилася спадщина на Ѕ частину квартири АДРЕСА_1 . Позивач не має змоги отримати свідоцтво про право на спадщину за законом, оскільки у неї відсутній правовстановлюючий документ на квартиру, що підтверджується Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 03.12.2018 року. На підставі викладеного, позивач просить визнати право власності на ј частину зазначеної квартири у порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 .

Ухвалою від 13.03.2019 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою від 17.04.2019 року витребувано докази, матеріали спадкової справи №32/2017 до майна померлого ОСОБА_3 та інвентарну справу на квартиру АДРЕСА_1 .

09.07.2019 року ОСОБА_2 звернулася до суду із зустрічним позовом до ОСОБА_1 про усунення від права спадкування, вимоги якого обґрунтовані тими обставинами, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , якому на праві приватної власності належала Ѕ частина квартири АДРЕСА_1 . Відповідач за зустрічним позовом, яка є донькою померлого ОСОБА_3 , самоусунулась від будь-якого догляду та піклування про свого батька, який потребував стороннього догляду та піклування, оскільки був хворою людиною, особою похилого віку і був не в змозі самостійно за собою доглядати. Посилаючись на положення ст. 1224 ЦК України Позивач за зустрічним позовом просила усунути Відповідача за зустрічним позовом від права на спадкування після смерті матері ОСОБА_3 .

Ухвалою від 09.07.2019 прийнято зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення від права спадкування

19.07.2019 року представником позивача за первісним позовом надано відзив на зустрічну позовну заяву.

15.10.2019 року ухвалою витребувано з ГУ ПФУ у Херсонській області (м.Херсон, вул.28-ї Армії, 6) довідку про розмір пенсії, яку отримував ОСОБА_3 , ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживав за адресою: АДРЕСА_2 ) у період з січня 2016 року по листопад 2017 року, закрито підготовче судове засідання та справу призначено до розгляду по суті.

У судовому засіданні позивач та його представник за первісним позовом підтримали первісний позов з підстав, викладених у ньому та просили задовольнити позовні вимоги, у задоволенні зустрічного позову просили відмовити, посилаючись на його необґрунтованість.

Представник відповідача за первісним позовом у судовому засіданні заперечував проти задоволення первісного позову, зустрічний позов просив задовольнити, надавши пояснення, аналогічні тим, що викладені у наданому до суду позові.

Суд, заслухавши пояснення учасників справи, покази свідків, дослідивши матеріали справи та надані сторонами докази, в тому числі матеріалів спадкової справи №32/2017 до майна померлого ОСОБА_3 , встановив наступні обставини та відповідні ним правовідносини.

ОСОБА_1 народилась ІНФОРМАЦІЯ_3 у батьків ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , про що свідчить копія свідоцтва про народження від 13.06.1953 року.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого 27.11.2017 року, актовий запис №1500.

Відповідно свідоцтва про шлюб від 06.11.2008 року ОСОБА_3 та ОСОБА_5 перебували у зареєстрованому шлюбі з 20.12.1978 року, актовий запис №628.

З матеріалів спадкової справи №32/2017 вбачається, що після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина на належне йому майно. Згідно витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі №50188103 від 07.12.2017 року, приватним нотаріусом Пермяковою Л.І. відкрито спадкову справу за №32/2017 після померлого ОСОБА_3 07.12.2017 року ОСОБА_5 та 08.02.2017 року ОСОБА_1 звернулись з заявами до приватного нотаріуса Пермякової Л.І. про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом.

На звернення ОСОБА_1 про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом приватним нотаріусом Пермяковою Л.І. 03.12.2018 року надано постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій, яку обґрунтовано тими обставинами, що для видачі свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно слід надати оригінал правовстановлюючого документа на спадкове майно.

З відповідей від 07.12.2017 року наданої КП «ХБТІ» ХОР, вбачається, що згідно даних Державного реєстру речових прав, запис про реєстрацію прав власності на квартиру АДРЕСА_1 відсутній.

Згідно матеріалів інвентарної справи № 21627 убачається, що власниками вказаної квартири АДРЕСА_1 є ОСОБА_3 та ОСОБА_5 на підставі свідоцтва № НОМЕР_2 про право власності на житло від 09.01.1997 року, виданого Управлінням обліку і використання комунального майна м. Херсона, згідно з розпорядження від 09.01.1997 року.

Згідно ст.ст.1216-1218 Цивільного кодексу України, спадкуванням є перехід прав те обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб і спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

У відповідності до ст. 392 ЦК України, власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Статтею 1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Статтею 1261 ЦК України визначено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Отже, на час розгляду справи спадкоємцями першої черги щодо майна померлого ОСОБА_3 є сторони у справі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Приймаючи до уваги те, що позивач ОСОБА_1 у відповідності до ст. 1223 ЦК України є спадкоємцем, оригінал правовстановлюючого документа на спадкове майно відсутній, що позбавляє її права на отримання свідоцтва про право на спадщину за законом, первісний позов підлягає задоволенню, за позивачем ОСОБА_1 слід визнати право власності на вказану квартиру у порядку спадкування за законом.

Проаналізувавши встановлені фактичні обставини по справі, оцінивши представлені докази в їх сукупності, суд дійшов до висновку про наявність підстав для задоволення первісного позову, оскільки зазначені позивачами обставини унеможливлюють іншим способом захистити його права та інтереси.

Стосовно зустрічного позову ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення від права спадкування, суд зазначає наступне.

Згідно до ч.5 ст. 1224 ЦК України за рішенням суду особа може особа може бути усунена від права на спадкування за законом, якщо буде встановлено, що вона ухилялася від надання допомоги спадкодавцю, який через похилий вік, тяжку хворобу або каліцтво був у безпорадному стані.

Вказане кореспондується із положеннями п.6 постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику у справах про спадкування" від 30.05.2008 року №7, якими роз`яснено, що правило абзацу другого частини третьої статті 1224 ЦК України стосується особи, яка зобов`язана була утримувати спадкодавця згідно з нормами Сімейного кодексу України.

Факт ухилення особи від виконання обов`язку щодо утримання спадкодавця встановлюється судом за заявою заінтересованої особи (інших спадкоємців або територіальної громади). При цьому слід враховувати поведінку особи, розуміння нею свого обов`язку щодо надання допомоги, її необхідність для існування спадкодавця, наявність можливості для цього та свідомого невиконання такою особою встановленого законом обов`язку. Непред`явлення спадкодавцем, який мав право на утримання, позову про стягнення аліментів до особи, яка претендує на спадщину, не є достатньою підставою для відмови у позові про усунення від права на спадкування.

Правило частини п`ятої статі 1224 ЦК стосується всіх спадкоємців за законом, зокрема і тих, які відповідно до СК України не були зобов`язані утримувати спадкодавця. Безпорадним слід розуміти стан особи, зумовлений похилим віком, тяжкою хворобою або каліцтвом, коли вона не може самостійно забезпечити умови свого життя, потребує стороннього догляду, допомоги та піклування.

Аналіз зазначених вище норм вказує на те, що у справах про усунення від права на спадкування відповідно до ч.5 ст.1224 ЦК України має значення сукупність обставин: ухилення особи від надання спадкодавцеві допомоги при можливості її надання, що характеризується умисною формою вини; перебування спадкодавця в безпорадному стані; потреба спадкодавця в допомозі саме цієї особи. Лише при одночасному настанні наведених обставин і доведеності зазначених фактів в їх сукупності спадкоємець може бути усунений від спадкування.

Свідки ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 надали у судовому засіданні пояснення, які зводяться до того, що за померлим здійснювала догляд лише його дружина ОСОБА_2 , оскільки той хворів, також допомога надавалась з їх боку.

Однак, дані покази спростовуються доказами по справі, а також показами свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , які надали у судовому засіданні пояснення, які зводяться до того, що донька померлого ОСОБА_1 спілкувалась з батьком та приїжджала до нього, надавала підтримку та відвідувала батька у лікарні, між ними були доброзичливі відносини

Відповідно до ст.ст. 12, 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач в наданому нею позові зазначає, що відповідач ухилявся від надання допомоги батьку, який перебував у безпорадному стані, не проживав разом з ним та не здійснював догляд.

Позивач ОСОБА_1 у період з січня 2017 року по липень 2019 року отримала пенсію за віком у загальному розмірі 47229,17 грн.

З довідки від 29.10.2019 року, наданої на запит суду Головним управлінням Пенсійного фонду України в Херсонській області, вбачається, що ОСОБА_3 , отримав у період з січня 2016 року по листопад 2017 року пенсію за віком у розмірі 91396,00 грн.

Верховний Суд у своїй постанові від 17.10.2018 року по справі № 200/21452/15-ц зауважив, що безпорадний стан необхідно доказувати відповідними записами в медичних документах.

Представником позивача за зустрічним позовом надано виписки № НОМЕР_3 із медичної картки стаціонарного хворого ОСОБА_3 .

Зазначені докази свідчать про наявність у ОСОБА_3 певних захворювань у зазначений період, але не підтверджують і не вказують в достатній мірі на факт перебування ОСОБА_3 саме у безпорадному стані.

Під час розгляду справи також не знайшли свого підтвердження доводи позивача за зустрічним позовом ОСОБА_2 щодо ухилення відповідача від утримання ОСОБА_1 батька ОСОБА_3 за його життя.

Таким чином, позивачем за зустрічним позовом не надано належних, допустимих та безспірних доказів, що є її процесуальним обов`язком (ст.ст. 12, 81 ЦПК України), щодо ухилення відповідача по зустрічному позову від надання спадкодавцеві допомоги при можливості її надання; перебування спадкодавця в безпорадному стані; потреба спадкодавця в допомозі саме відповідача за зустрічним позовом.

Проаналізувавши встановлені фактичні обставини по справі, оцінивши представлені сторонами докази, в тому числі пояснення свідків, в їх сукупності, суд дійшов до висновку про відсутність підстав для задоволення зустрічного позову про усунення від спадкування.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 1216-1218, 1222, 1224, 1233, 1235, 1241, 1261, 1268 ЦК України, ст.ст. 6-13, 81, 141, 258-259, 263-265, 274, 279-281, 354-355, 430 ЦПК України,

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_4 , адреса реєстрації: АДРЕСА_3 ) до ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 ; РНОКПП НОМЕР_5 ; адреса реєстрації: АДРЕСА_2 ) про визнання права власності в порядку спадкування - задовольнити у повному обсязі.

Визнати за ОСОБА_1 , ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_4 , адреса реєстрації: АДРЕСА_3 ), право власності в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 1/4 частину квартири АДРЕСА_1 .

Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 ; РНОКПП НОМЕР_5 ; адреса реєстрації: АДРЕСА_2 ) на користь ОСОБА_1 , ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_4 , адреса реєстрації: АДРЕСА_3 ) судовий збір у розмірі 704,80 грн.

У задоволенні зустрічного позову ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 ; РНОКПП НОМЕР_5 ; адреса реєстрації: АДРЕСА_2 ) до ОСОБА_1 ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_4 , адреса реєстрації: АДРЕСА_3 ), про усунення від права спадкування - відмовити у повному обсязі.

Рішення може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції на протязі тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції до Херсонського апеляційного суду.

До початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи через Херсонський міський суд Херсонської області.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, строк подання апеляційної скарги обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому рішення суду не було вручено в день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідного рішення суду.

Суддя Ю.М.Єпішин