Номер провадження №2/521/5072/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без руху

28 грудня 2020 року місто Одеса

Суддя Малиновського районного суду м. Одеси Роїк Д.Я. розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа без самостійних вимог Приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Трофімець Вікторія В`ячеславівна про визнання недійсними договорів дарування, про витребування майна, визнання права власності, скасування рішення про державну реєстрацію,

ВСТАНОВИВ:

22.12.2020 року ОСОБА_1 звернулась до Малиновського районного суду м. Одеси з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа без самостійних вимог Приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Трофімець Вікторія В`ячеславівна про визнання недійсними договорів дарування, про витребування майна, визнання права власності, скасування рішення про державну реєстрацію.

25 грудня 2020 року офіційне державне свято Різдво, у зв`язку з чим вирішення питання про наявність для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження вирішується 28.12.2020 року.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

Розглянувши матеріали позовної заяви, суд прийшов до висновку про необхідність її залишення без руху з наступних підстав.

Із заявлених позивачем вимог, судом вбачається, що позивачем заявлено 4 позовні вимоги, а саме дві майнового та дві немайнового характеру.

Згідно з п.п.1 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» № 3674-VI, зі змінами, внесеними згідно Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» від 22 травня 2015 року № 484-VIII, які набрали чинності 01.09.2015р., розмір ставки судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (від 840,80 грн. та не більше 10510 грн.)

А згідно з п.п.3 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» № 3674-VI, зі змінами, внесеними згідно Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» від 22 травня 2015 року № 484-VIII, які набрали чинності 01.09.2015р., розмір ставки судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, справляється судовий збір в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (840,80 грн.).

Відповідно до ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір» № 3674-VI, зі змінами, внесеними згідно Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» від 22 травня 2015 року № 484-VIII, які набрали чинності 01.09.2015р., за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом (ч. 2 ст. 12 ЦПК України).

Пунктом третім частини третьої статті 175 ЦПК України визначено, що позовна заява повинна містити, зокрема зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

За положеннями п.п. 2, 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності,- дійсною вартістю нерухомого майна.

Таким чином, якщо законом визначено порядок для вчинення певних дій, такий порядок в силу вимог вітчизняного та Європейського законодавства повинен дисциплінувати осіб, що звертаються до суду та не допустити судовий процес у безладний рух, так як право на суд не є абсолютним.

Вивчивши подану позивачем позовну заяву, вбачається, що зазначені положення закону не виконані. Як вбачається з поданої ОСОБА_1 позовної заяви, має місце відсутність підтверджуючих документів про дійсну вартість майна, в т.ч. 1/8 частки будинку та 1/8 частину земельної ділянки , що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 .

Отже, позивачу необхідно надати підтвердження щодо вартості майна, зокрема висновок оцінки щодо визначення його вартості на час звернення до суду, враховуючи, що спір відноситься до категорії майнових спорів.

Тягар доказування вартості майна несе позивач. В якості доказу вартості майна суду можуть бути надані договори купівлі-продажу цього майна, відомості про його залишкову балансову вартість, звіт про оцінку майна, витяг з реєстру прав власності на нерухоме майно, довідки про ринкову вартість майна в даній місцевості.

Відсутність підтверджуючих документів про вартість нерухомого майна, унеможливлює правильне визначення ціни позову.

Крім того, в позовній заяві позивачка зазначає, що <. .. будь-яких подарунків батько подарунків не робив….,… Небажання дарувати усе своє майно відповідачці за здорове життя>, <… з 2012 року не усвідомлював значення своїх дій та не міг керувати ними…знаходився в психіатричній лікарні з восени 2012 року….>; <… відповідачка не попередила позивача про продаж Ѕ будинку та земельної ділянки ОСОБА_3 > <… будь-якої компенсації відповідачка позивачці за продаж частки не сплатила….>, однак не зазначає доказів на підтвердження вказаних обставин.

Також позивач посилається на наявність провадження в Малиновському районному суді м. Одеси по справі № 521/5195/19, однак доказів зазначених обставин матеріали позову не містять.

Також у змісті позову позивачем викладено клопотання про витребування доказів, а тому в цій частині застосовуються вимоги ст.ст. 83, 84 ЦПК України, які регламентують порядок подання та витребування доказів. Зокрема, у відповідності до ч.ч. 2, 4 ст. 83 ЦПК України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Частиною 1 ст. 84 ЦПК України встановлено, що учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частині другій та третій статті 83 цього Кодексу. Вимоги до форми такого клопотання передбачені ч. 2 ст. 84 ЦПК України, згідно якої у клопотанні, повинно бути зазначено який доказ витребовується; обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Враховуючи викладене, позивачу пропонується привести вказане клопотання у відповідність до вимог ст.ст. 83, 84 ЦПК України, а позовну заяву у відповідність до вимог ЦПК України, з урахуванням викладених вище обставин.

При поданні позову позивач заявила клопотання про звільнення її від сплати судового збору, посилаючись на те, що вона є пенсіонером та отримує пенсію, що підтверджується довідкою, наданою Центральним об`єднаним управлінням ПФУ, а тому розмір судового збору за шість вимог немайнового характеру а також додатково судовий збір у сімі 1% від ціни позову майнового характеру є завеликим для неї, з урахуванням наведеного просить відстрочити їй сплату судового збору.

Відповідно до ч.1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до ч.3 ст. 136 ЦПК України з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Тобто, підставою для звільнення або зменшення від сплати судового збору є скрутний майновий стан сторони.

Згідно з п. 20 Постанови Пленуму ВСУ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Разом з тим, на підтвердження свого майнового стану позивачем надана довідка про доходи №336315 за період з 01.12.2019 року по 31.12.2020 року. Крім того, до зазначено клопотання надана копія довідки до акту огляду медико-соціальною експертною комісією на ім`я ОСОБА_4 , однак позивачем не зазначено що це за особа, і яке вона має відношення до даного клопотання. На підтвердження обставин, що пенсія є єдиним доходом позивачки доказів суду не надано, не доведено, що розмір судового збору, який необхідно сплатити перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача.

Наведені у клопотанні про відстрочення від сплати судового збору підстави (відомості про пенсію , копія пенсійного посвідчення та копія довідки до акту ОМСЕК на ім`я ОСОБА_4 ) не можуть вважатися достатніми, оскільки в жодній мірі не підтверджують майновий стан позивача в повному обсязі, таким підтвердженням можуть бути (відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, тощо). Отже, у задоволенні клопотання про відстрочення, розстрочення сплати судового збору слід відмовити.

Таким чином, позивачу необхідно надати документи, які підтверджують її дохід за весь 2020 рік або сплатити судовий збір у належному розмірі відповідно вимог Закону України «Про судовий збір».

З огляду на вищенаведене, суддя приходить до висновку, що подана позовна заява не відповідає вимогам, встановленим законодавством.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяв и постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави не сплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Суд пропонує позивачу усунути вищезазначені недоліки позовної заяви з метою забезпечення повного захисту його прав та інтересів.

Керуючись ст. 175,177,185 ЦПК України, суддя,-

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа без самостійних вимог Приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Трофімець Вікторія В`ячеславівна про визнання недійсними договорів дарування, про витребування майна, визнання права власності, скасування рішення про державну реєстрацію,- залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків позовної заяви не пізніше десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити, що якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк, виконає вимоги, визначені статтями 175,177 ЦПК України, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду, та буде призначена до розгляду у судове засідання, інакше позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Роїк Д.Я.