ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
У Х В АЛ А

30 грудня 2019 року

м. Харків

Справа № 619/104/15-ц

Провадження № 22-з/818/392/20

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого судді Кругової С.С.,

суддів Маміної О.В., Тичкової О.Ю.,

Учасники справи:

Позивач: керівник Дергачівської місцевої прокуратури Харківської області в інтересах держави в особі Державного агентства лісових ресурсів України, Державного підприємства «Харківська лісова науково-дослідна станція»,

Відповідачі: ОСОБА_3., ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , Малоданилівська селищна рада,

Треті особи: Головне управління Держгеокадастру у Харківській області, Відділ містобудування, архітектури та цивільного захисту Дергачівської районної державної адміністрації,

розглянувши заяву Державного підприємства «Харківська лісова науково-дослідна станція» про відвід складу колегії суддів Харківського апеляційного суду Бурлака І.В., Хорошевському О.М., Яцині В.Б. у цивільній справі за апеляційною скаргою заступника керівника Харківської обласної прокуратури на заочне рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 28 вересня 2020 року, ухваленого суддею Остропілець Є.Р. за позовом про визнання недійсним рішення, державного акту на право власності на земельну ділянку, запису про його реєстрацію та витребування земельної ділянки в добросовісного набувача,-

в с т а н о в и в :

У січні 2015 року керівник Дергачівська місцева прокуратура Харківської області в інтересах держави в особі Державного агентства лісових ресурсів України, Державного підприємства «Харківська лісова науково-дослідна станція» звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , Малоданилівської селищної ради, треті особи: Головне управління Держгеокадастру у Харківській області, Відділ містобудування, архітектури та цивільного захисту Дергачівської районної державної адміністрації про визнання недійсним рішення, державного акту на право власності на земельну ділянку, запису про його реєстрацію та витребування земельної ділянки в добросовісного набувача, який в подальшому уточнив.

Заочним рішенням Дергачівського районного суду Харківської області від 28 вересня 2020 року у задоволенні позову керівника Дергачівської місцевої прокуратури Харківської області в інтересах держави в особі Державного агентства лісових ресурсів України, Державного підприємства «Харківська лісова науково-дослідна станція» - відмовлено.

Не погоджуючись з рішенням суду заступник керівника Харківської обласної прокуратури подав апеляційну скаргу, в якій просив заочне рішення скасувати та ухвалити нове рішення, яким позов задовольнити, судові витрати покласти на відповідачів.

24 грудня 2020 року до суду апеляційної інстанції з суду першої інстанції від представника Державного підприємства «Харківська лісова науково-дослідна станція» надійшла заява про відвід суддів колегії Бурлака І.В., Хорошевського О.М., Яцини В.Б.

Заява мотивована тим, що суддя Яцина В.Б. у справі № 619/80/15-ц заявляв самовідвід, а справи нерозривно пов`язані. Судді Бурлака І.В. та Хорошевський О.М. приймали участь у розгляді справи № 619/77/15-ц, де надавали оцінку законності відведення земель відповідачам та фактично висловили свої думки щодо предмету спору, в тому числі і у даній справі.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 28 грудня 2020 року заяву ДП «Харківська науково-дослідна станція» про відвід суддів колегії визнано необґрунтованою, питання про відвід суддів передано на вирішення іншому складу суду, визначеному у порядку ст.33 ЦПК України.

Розглянувши заяву про відвід, колегія суддів дійшла висновку про те, що вона не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Порядок вирішення питання про відвід судді регламентується ст. 40 ЦПК України.

Підстави для відводу (самовідводу) судді встановлено статтею 36 ЦПК України, згідно змісту якої, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 ЦПК України. («Недопустимість повторної участі судді в розгляді справи»).

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Статтею 36 ЦПК України визначено вичерпний перелік підстав для відводу (самовідводу) судді і розширеному тлумаченню ця норма не підлягає.

Відповідно до частини 3 статті 39 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим.

За усталеною практикою Європейського суду з прав людини наявність безсторонності згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями.

При вирішенні справи «Білуха проти України» Європейський суд з прав людини у пункті 49 рішення з посиланням на свою усталену практику зазначає, що наявність безсторонності відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. За суб`єктивним критерієм беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду.

У пункті 52 цього ж рішення щодо об`єктивного критерію зазначено, що при вирішенні питання, чи є у справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною.

Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

У контексті суб`єктивного критерію особиста безсторонність судді презюмується, поки не доведено протилежного. При оцінці об`єктивного критерію окремо від поведінки суддів слід визначити, чи існували переконливі факти, які могли б викликати сумніви щодо їхньої безсторонності. Це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезстороннім, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (п.п. 29, 31 рішення Європейського суду з прав людини "Газета "Україна-центр" проти України" від 15.07.2010).

Матеріали справи свідчать, про те, що підстав для відводу суддів: Бурлака І.В., Хорошевського О.М. та Яцини В.Б. в розумінні ст.ст. 36, 37 ЦПК України, не встановлено.

При цьому зі змісту заяви про відвід убачається, що у позивача сумніви у об`єктивності і неупередженості виникли саме у зв`язку із розглядом колегіями суддів до складу яких входили судді Бурлака І.В., Хорошевський О.М. та Яцина В.Б. інших справ за участю заявника, що відповідно до вимог ч.1, 4 ст. 36 ЦПК України не є підставою для їх відводу.

Доводи заяви щодо необ`єктивних дій суддів не підтверджуються належними, допустимими доказами, які б викликали обґрунтовані сумніви у неупередженості суддів, що презюмується.

Враховуючи вищевикладені норми процесуального права та підстави заявленого ДП «Харківська науково-дослідна станція» відводу, суд приходить до висновку, що заявником не доведено існування підстав, які б свідчили про неможливість розгляду даної справи колегією суддів у складі: Бурлака І.В., Хорошевський О.М., Яцина В.Б., заява будь-яких посилань на наявність суб`єктивного критерію, тобто вчинення дій, які б свідчили про прояви упередженості чи небезсторонності, заявником не зазначено.

Зі змісту заяви про відвід вбачається, що сумніви у об`єктивності і неупередженості колегії суддів у заявника виникли саме у зв`язку із незгодою сторони зі змістом процесуальних рішень суддів під час розгляду інших справ. Проте зазначені заявником обставини також не свідчать про упередженість або необ`єктивність судді та не є підставою для відводу відповідно до ч.4 ст. 36 ЦПК України.

З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів вважає, що доказів наявності підстав для відводу, в розумінні ст. 36 ЦПК України, та об`єктивних даних, що свідчили б про наявність обставин, які викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді, не вбачається і матеріалами справи не підтверджується. На підставі наведеного заява ДП «Харківська науково-дослідна станція» задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 36, 39, 40 ЦПК України, суд,-

у х в а л и в:

У задоволенні заяви Державного підприємства «Харківська лісова науково-дослідна станція» про відвід складу колегії суддів Харківського апеляційного суду Бурлака І.В., Хорошевському О.М., Яцині В.Б. - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий С.С. Кругова

Судді: О.В. Маміна

О.Ю. Тичкова