УХВАЛА
20 лютого 2020 року м. Мукачево Справа № 303/5889/19
Мукачівський міськрайонний суд Закарпатської області
у складі: головуючого судді Кость В.В.
секретар судового засідання Немеш Г.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про скасування заочного рішення Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 18 грудня 2019 року по цивільній справі
за позовом Органу опіки та піклування виконавчого комітету Мукачівської міської ради
до відповідачів: (1) ОСОБА_3 ;
про позбавлення батьківських прав та стянення алментів
На підставі заочного рішення Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 18 грудня 2019 року (надалі Заочне рішення), ухваленого за результатами судового розгляду цивільної справи за позовом Органу опіки та піклування виконавчого комітету Мукачівської міської ради до ОСОБА_3 , ОСОБА_2 про позбавлення батьківських прав та стянення алментів, позовні вимоги Органу опіки та піклування виконавчого комітету Мукачівської міської ради задоволено повністю, позбавлено батьківських прав ОСОБА_3 , ОСОБА_2 відносно їх малолітнього сина - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Стягнуто з ОСОБА_3 , ОСОБА_2 аліменти на утримання малолітнього сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в розмірі 1000,00 (одна тисяча ) гривень щомісячно, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дітей відповідного віку, починаючи з 06.09.2019 року і до досягнення дитиною повноліття.
17 січня 2020 року відповідачі звернулися до суду із заявою про скасування вищевказаного судового рішення.
Як на підставу для задоволення заяви заявники посилається на неналежне повідомлення про судовий розгляд справи, через що вони не мали можливості спростувати надані позивачем матеріали.
У відповідності до вимог частини першої ст. 287 Цивільного процесуального кодексу України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.
Дослідивши матеріали цивільної справи, суд приходить до наступного висновку.
Відповідно до частини третьої статті 284 Цивільного процесуального кодексу України, учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Розглядаючи заяву про перегляд заочного рішення по суті, суд зазначає, що згідно зі ст. 2 Цивільного процесуального кодексу України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Правовими положеннями частини першої ст. 288 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та/або не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.
Отже, як свідчить фактичний аналіз змісту вищенаведених положень частини першої ст. 288 Цивільного процесуального кодексу України, вказана норма закону містить імперативне правило, згідно з яким, заочне рішення може бути скасовано судом лише при одночасній наявності двох взаємопов`язаних підстав, а саме: неявка в судове засідання відповідача та неповідомлення про причини неявки, а також неподання відзиву на позовну заяву з поважних причин, а також посилання на докази, які мають істотне значення для правильного вирішення справи.
Вищевикладене свідчить про те, що метою процедури перегляду заочного рішення є надання можливості відповідачу, який не брав участі у судовому засіданні з поважних причин, і при цьому був повідомлений про дату, час та місце судового розгляду, у встановленому процесуальним законом порядку, подати суду свій обґрунтований доказами відзив на позов.
У спірній по справі ситуації суд виходить з того, що відповідачем не дотримано процесуальних вимог цивільного законодавства, які б дозволяли суду дійти висновку про необхідність скасування ухваленого заочного рішення.
Як вбачається із матеріалів справи, судом з урахуванням даних листів виконавчого комітету Мукачівської міської ради від 19.09.2019 року (а.с. 29, 30) на адресу місця реєстрації відповідачів рекомендованим листом надсилалися ухвала та матеріали позовної заяви (а.с. 32).
Відповідачам було відомо про розгляд справи 21 жовтня 2019 року, 6 листопада 2019, 19 листопада 2019 року, 9 грудня 2019 року про що свідчить подана відповідачем ОСОБА_1 заява про перенесення судового засідання (а.с. 75, 83), рекомендовані повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с. 78, 92) та зава відповідача ОСОБА_2 (а.с. 86).
18 грудня 2019 року судом було ухвалено заочне рішення про задоволення позовних вимог на підставі аналізу доказів, які були надані позивачем.
Таким чином, суд виконав свій процесуальний обов`язок щодо належного повідомлення учасників судового процесу про дату і час судового розгляду справи, а заявники всупереч вимогам статті 288 Цивільного процесуального кодексу України не навели поважних причин неподання відповідачами відзиву на позов та неодноразову неявку в судове засідання (перебування за кордоном, за межами області, хвороба, тимчасова відсутність за місцем реєстрації, зміна місця проживання тощо).
Однак визначальним моментом для вирішення вимоги за заявою є те, що відповідачі не зазначили жодних доказів (стосовно безпідставності позовних вимог позивача), які мали б істотне значення для іншого варіанту (правильного на думку відповідачів) вирішення справи, відмінного від того, який обраний судом.
Відповідно до статті 76 Цивільного процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
Заява відповідача містить виключно посилання на неможливість спростування в судовому засіданні доводів позивача.
Інші зазначені відповідачем обставини в будь якому випадку не можуть бути підставою для скасування заочного рішення, при фактичній відсутності підстав, які зазначені в частині першій ст. 288 Цивільного процесуального кодексу України.
З урахуванням вищенаведеного, суд не знаходить правових підстав для задоволення заяви та скасування заочного рішення Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 18 грудня 2019 року.
На підставі наведеного та керуючись статтями 8, 124, 129 Конституції України, статтями 2, 3, 10, 12, 13, 259, 260, 287, 284 Цивільного процесуального кодексу України, Мукачівський міськрайонний суд Закарпатської області
1. Заяву залишити без задоволення.
2. Роз`яснити відповідачам, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене до Закарпатського апеляційного суду в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк, строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
3. Ухвала оскарженню не підлягає.
Суддя В.В. Кость