КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження: Доповідач - Ратнікова В.М.
№ 22-з/824/839/2020
У Х В А Л А

м. Київ Справа № 2-1023/09 (756/6733/19)

05 листопада 2020 року Київський апеляційний суд у складі колегії суддів Судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Ратнікової В.М.

суддів - Борисової О.В.

- Стрижеуса А.М.

при секретарі - Масловській К.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву начальника відділу державної реєстрації актів цивільного стану Роздільнянського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Одеській області Міністерства юстиції України Тетяни Дідух про роз`яснення постанови Київського апеляційного суду від 23 липня 2020 року за апеляційною скаргою відповідача ОСОБА_1 на заочне рішення Оболонського районного суду міста Києва від 29 травня 2009 року, ухвалене під головуванням судді Васалатія К.А., в цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу, -

в с т а н о в и в:

У січні 2009 року ОСОБА_2 звернулася до Оболонського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу.

На обґрунтування позовних вимог зазначала, що 04.04.2001 року Першотравневою сільрадою Слободзейського району Республіки Молдови було зареєстровано шлюб між нею та відповідачем.

Зазначала, що з листопада 2008 року вони проживають окремо, не ведуть спільного господарства та не підтримують шлюбних стосунків.

Посилаючись на те, що подальше спільне життя і збереження шлюбу з відповідачем неможливе, просила суд розірвати шлюб, зареєстрований 04.04.2001 року Першотравневою сільрадою Слободзейського району Республіки Молдови, актовий запис № 2.

Заочним рішення Оболонського районного суду м. Києва від 29 травня 2009 року позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу- задоволено, шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 - розірвано.

16 травня 2019 року ОСОБА_1 звернувся до Оболонського районного суду м.Києва із заявою про перегляд заочного рішення Оболонського районного суду м. Києва від 29 травня 2009 року.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 25 липня 2019 року заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Оболонського районного суду м. Києва від 29 травня 2009 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу - залишено без задоволення.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, відповідач ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати заочне рішення про розірвання шлюбу між ним та ОСОБА_2 , ухвалене Оболонським районним судом м. Києва у справі №2-1023/09 і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Апеляційну скаргу обґрунтовував тим, що оскаржуване рішення ухвалене на основі документів, виданих невизнаним в світі державним утворенням Придністровською Молдавською Республікою, а тому свідоцтво про шлюб, видане 04.04.2001 року Першотравневою сільрадою Слободзейського району є недопустимим доказом на підтвердження укладення шлюбу між ним та позивачкою. Зауважив, що Республіка Молдова відмовила позивачці в легалізації свідоцтва про шлюб. Судом не взято до уваги договір між Україною та Республіка Молдова про правову допомогу і правові відносини у цивільних, сімейних та кримінальних справах 1993 року, Конвенцію про правову допомогу і правові відносини у цивільних,сімейних та кримінальних справах 1993 року, нормами яких визначено, що питання дійсності документів, виданих на території Республіки Молдова, у тому числі поширення дії зазначених міжнародних договорів на документи, видані на території Придністровського регіону, визначається Республікою Молдова, а не Оболонським районним судом м. Києва. Звертав увагу на те, що в його паспорті відмітки про шлюб відсутні, за кордоном, в тому числі в Республіці Молдова, він ніколи не був, що, на його думку, доводить той факт, що розірваного шлюбу не існувало. Також вказав, що він має намір визнати вказаний шлюб недійсним, проте це можливо лише після скасування рішення суду про розірвання шлюбу. Крім того, судом при ухваленні рішення у даній справі було порушено норми процесуального права, оскільки його не було належним чином повідомлено про час та місце розгляду справи.

Постановою Київського апеляційного суду від 23 липня 2020 року апеляційну скаргу відповідача ОСОБА_1 задоволено частково.

Заочне рішення Оболонського районного суду міста Києва від 29 травня 2009 року скасовано та ухвалено нове судове рішення.

В задоволенні позову ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу - відмовлено.

14 жовтня 2020 року начальник відділу державної реєстрації актів цивільного стану Роздільнянського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Одеській області Міністерства юстиції України Тетяна Дідух звернуласьдо Київського апеляційного суду із заявою про роз`яснення постанови Київського апеляційного суду від 23 липня 2020 року.

Заяву обґрунтовувала тим, що ОСОБА_1 надіслав до Роздільнянського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Південного міжрегіонального управління юстиції Міністерства юстиції (м. Одеса) заяву про анулювання актового запису цивільного стану, а саме: актового запису про розірвання шлюбу №110 від 07.07.2009 року, складеного на підставі рішення Оболонського районного суду міста Києва №2-1023 від 29.05.2009 року за заявою ОСОБА_2 , яка після розірвання шлюбу перейшла на дошлюбне прізвище - ОСОБА_2 та отримала свідоцтво про розірвання шлюбу НОМЕР_1 .

При цьому в заяві про анулювання актового запису ОСОБА_1 посилався на постанову Київського апеляційного суду від 23 липня 2020 року.

Разом з тим, ОСОБА_1 актовий запис про розірвання шлюбу не доповнював, свідоцтво про розірвання шлюбу не отримував. Питання про поворот виконання рішення в порядку ст.444 ЦПК України судом не розглядалося.

З огляду на вищезазначене, просила суд надати роз`яснення щодо виконання постанови Київського апеляційного суду від 23 липня 2020 року.

ОСОБА_2 , ОСОБА_1 та представник Роздільнянського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Одеській області Міністерства юстиції України в судове засідання не з`явилися, про день та час слухання справи судом повідомлялися у встановленому законом порядку, а тому колегія суддів вважає можливим розгляд заяви у їх відсутності.

Колегія суддів, вивчивши доводи заяви, дослідивши матеріали справи, вважає, що заява про роз`яснення постанови не підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 271 ЦПК України за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення.

У п. 21 постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» зазначено, що роз`яснення рішення суду, а не ухвали, можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Зазначене питання розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Роз`яснення рішення не допускається, якщо воно виконане або закінчився установлений законом строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до виконання.

Якщо фактично порушено питання про зміну рішення або внесення в нього нових даних, у тому числі й роз`яснення мотивів ухваленого рішення, суд ухвалою відмовляє в роз`ясненні рішення.

Отже, рішення суду повинно бути зрозумілим й зрозумілість рішення полягає в тому, що його резолютивна частина не припускає кілька варіантів тлумачення.

У поданій до суду заяві начальник відділу державної реєстрації актів цивільного стану Роздільнянського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Одеській області Міністерства юстиції України Тетяна Дідух просить надати роз`яснення щодо виконання постанови Київського апеляційного суду від 23 липня 2020 року.

Разом з тим, зі змісту постанови Київського апеляційного суду від 23 липня 2020 року, яка набрала законної сили, вбачається, що вказане судове рішення, зокрема, і його резолютивна частина, є чіткою і зрозумілою,однозначною та не допускає подвійного трактування. Відділ державної реєстрації актів цивільного стану Роздільнянського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Одеській області Міністерства юстиції України не був учасником вказаної справи, а отже процесуальні підстави для роз`яснення судового рішення відсутні.

Щодо посилань заявника на те, що питання про поворот виконання рішення в порядку ст.444 ЦПК України судом не розглядалося, колегія суддів зазначає наступне.

Частинами 1, 5 ст. 444 ЦПК України передбачено, що суд апеляційної чи касаційної інстанції, приймаючи постанову, вирішує питання про поворот виконання, якщо, скасувавши рішення (визнавши його нечинним), він: 1) закриває провадження у справі; 2) залишає позов без розгляду; 3) відмовляє в позові повністю; 4) задовольняє позовні вимоги в меншому розмірі. Питання про поворот виконання рішення суд вирішує за наявності відповідної заяви сторони.

Поворот виконання рішення - це цивільна процесуальна гарантія захисту майнових прав особи, яка полягає у поверненні сторін виконавчого провадження в попереднє становище через скасування правової підстави для виконання рішення та повернення стягувачем відповідачу (боржнику) всього одержаного за скасованим (зміненим) рішенням. Інститут повороту виконання рішення спрямований на поновлення прав особи, порушених виконанням скасованого (зміненого) рішення, та є способом захисту цих прав у разі отримання стягувачем за виконаним та у подальшому скасованим (зміненим) судовим рішенням неналежного, безпідставно стягненого майна (або виконаних дій), оскільки правова підстава для набуття майна (виконання дій) відпала.

У даній справі заява про поворот виконання рішення суду не подавалася, й скасування рішення суду першої інстанції про розірвання шлюбу жодним чином не порушує майнових прав учасників справи.

З огляду на вищезазначене, колегія суддів вважає, що правові підстави для задоволення заяви начальника відділу державної реєстрації актів цивільного стану Роздільнянського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Одеській області Міністерства юстиції України Тетяни Дідух про роз`яснення постанови Київського апеляційного суду від 23 липня 2020 року - відсутні.

Враховуючи наведене, колегія суддів приходить до висновку, що у задоволенні заяви начальника відділу державної реєстрації актів цивільного стану Роздільнянського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Одеській області Міністерства юстиції України Тетяни Дідух про роз`яснення постанови Київського апеляційного суду від 23 липня 2020 року слід відмовити.

Керуючись ст. 271 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

У задоволенні заяви начальника відділу державної реєстрації актів цивільного стану Роздільнянського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Одеській області Міністерства юстиції України Тетяни Дідух про роз`яснення постанови Київського апеляційного суду від 23 липня 2020 року за апеляційною скаргою відповідача ОСОБА_1 на заочне рішення Оболонського районного суду міста Києва від 29 травня 2009 року, ухвалене під головуванням судді Васалатія К.А., в цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу - відмовити.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали, зазначений строк обчислюється з дня складення повного тексту ухвали.

Головуючий: Судді: