Провадження №2/369/911/20
УХВАЛА

13.02.2020 м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі

Головуючого судді Медведського М.Д.,

при секретарі Головатюк В.В.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

відповідача ОСОБА_2 ,

представника відповідача ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на повнолітню доньку яка продовжує навчання,-

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Києво-Святошинського районного суду Київської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на повнолітню доньку яка продовжує навчання.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 07.10. 2019 року відкрито провадження по даній справі та призначено судове засідання в порядку спрощеного провадження.

Через канцелярію суду надійшло клопотання представника відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження оскільки справа має для відповідача суттєве значення.

В судовому засіданні відповідач та представник відповідача клопотання підтримали, просили задовольнити.

Представник позивача не заперечував проти задоволення клопотання.

Відповідно до ч.ч. 3, 4 ст. 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи. Закон який встановлює нові обовязки, скасовує чи звужує права, належні учасникам судового процесу, чи обмежує їх використання, не має зворотної дії в часі.

Згідно ч.1 та п.п.1, 10 ст.2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави, а одними із основних засад (принципів) цивільного судочинства є: верховенство права та розумність строків розгляду справи судом.

Пунктом 4 ч.2 ст. 187 ЦПК України визначено, що про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначається, в тому числі, за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатися справа.

Згідно ч.3 ст. 274 ЦПК України, передбачено, що при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Суд звертає увагу, що думка сторін є лише одним з факторів, які суд оцінює при прийнятті рішення про різновид позовного провадження.

Представник відповідача в своєму клопотанні посилається на суттєве значення даної справи для відповідача, однак клопотання та усні пояснення представника та відповідача не містять жодних розумних пояснень в чому полягає конкретна суттєвість такого значення. Лише факт посилання на суттєвість значення без зазначення конкретних обставин, які свідчать про таку суттєвість, не є підставою для задоволення клопотання, оскільки в силу ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Враховуючи положення ст.ст. 274, 187 ЦПК України, суд вважає, що відсутні об`єктивні відомості та законні підстави для переходу до загального провадження, відтак, клопотання не підлягає задоволенню.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 3, 10, 187, 274 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання представника ОСОБА_2 адвоката Базика Олексія Павловича про розгляд справи за правилами позовного провадження залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М.Д. Медведський