ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 545/1354/20 Номер провадження 22-ц/814/2868/20Головуючий у 1-й інстанції Потетій А. Г. Доповідач ап. інст. Триголов В. М.
У Х В А Л А

28 грудня 2020 року м. Полтава

Суддя судової палати у цивільних справах Полтавського апеляційного суду Триголов В.М., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління Державної казначейської служби України у м.Києві

на рішення Полтавського районного суду Полтавської області від 04 листопада 2020 року

у справі за позовом ОСОБА_1 до Держави Україна в особі Департаменту патрульної поліції Національної поліції України в особі Управління патрульної поліції в Полтавській області, Головного управління Державної казначейської служби України у м.Києві про відшкодування моральної шкоди, заподіяної особі незаконними діями органу державної влади,-

В С Т А Н О В И В :

ГУ ДКСУ у м.Києві звернулося із апеляційною скаргою на рішення Полтавського районного суду Полтавської області від 04 листопада 2020 року.

Відповідно до ч. 3 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Як вбачається з матеріалів справи, 04.11.2020 року ухвалено оскаржуване рішення Полтавського районного суду Полтавської області від 04 листопада 2020 року без участі сторін, копію рішення направлено електронною поштою та отримано електронний лист ГУ ДКСУ у м.Києві 17.11.2020 року (а.с. 168), поштою копію рішення ГУ ДКСУ у м.Києві отримало 23.11.2020 року (а.с. 171).

Апеляційна скарга на рішення Полтавського районного суду Полтавської області від 04 листопада 2020 року подана ГУ ДКСУ у м.Києві 18.12.2020 року.

У апеляційній скарзі заявник не зазначає та не надає доказів дати отримання копії судового рішення, також не заявляє клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, при цьому в частині питання строків оскарження судових рішень посилається на положення КАС України, тоді як справа розглянута за правилами цивільного процесуального судочинства.

Окрім того, при поданні апеляційної скарги не сплачено судовий збір.

Пунктом 3 ч.4 ст. 356 ЦПК України визначено, що до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч.1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно п.3 ч. 1 ст. 4 Закону за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою судовий збір становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з п.1.6 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 150 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Станом на 01.01.2020 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб складав 2102 грн., а 0,4 його розміру - 840, 80 грн.

Таким чином, при поданні апеляційної скарги, підлягає сплаті 1261 грн. судового збору. (150% від 840,80 грн.)

Банківські реквізити для оплати витрат

для сплати судового збору:

одержувач: УК у м.Полтаві/м.Полтава/22030101

рахунок отримувача: UA0016002

банк одержувача:

Казначейство України (ЕАП)

МФО 899998

Код класифікації доходів бюджету: 22030101 (судовий збір)

(у графі платіжного доручення «Призначення платежу» зазначити: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскарження справи) по справі _________ (Номер справи), Полтавський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа)).

При цьому, у апеляційній скарзі з посиланням на відсутність відповідних асигнувань, відповідачем заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» та статті 136 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони, і особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

У п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз`яснено, що єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Тобто, обов`язковою умовою для звільнення (відстрочення) заявника від сплати судового збору є наявність обґрунтованих обставин, що свідчать про неможливість сплати судового збору. При цьому, обов`язок по доведенню наявності таких обставин покладається на заявника.

Заявник не надав жодних доказів, які б свідчили про його майновий стан та не вказав обґрунтовані підстави звільнення від сплати або відстрочення сплати судових витрат.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність учасників судового процесу перед законом і судом. У зв`язку з цим, обставини, пов`язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у нього коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатись достатньою підставою для звільнення від сплати судового збору або відстрочення такої сплати.

Водночас звільнення, відстрочення та розстрочення суб`єкту владних повноважень сплати судового збору може розцінюватися, як надання державним органам певних процесуальних переваг перед іншими учасниками судового процесу - юридичними та фізичними особами, які зобов`язані сплачувати такий збір.

Наведені у клопотанні підстави для відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги не можна визнати такими, що унеможливлюють чи утруднюють його сплату, а тому враховуючи, що безпідставне відстрочення сплати судового збору є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливих судових процедур і рівності учасників судового процесу перед законом, клопотання задоволенню не підлягає.

За таких обставин, апеляційна інстанція позбавлена можливості призначити вказану справу до розгляду, а тому необхідно апеляційну скаргу залишити без руху та надати апелянту строк десять днів з моменту отримання копії ухвали для надання відомостей щодо дати отримання копії оскаржуваного судового рішення та за необхідності зверненням до апеляційного суду з мотивованою заявою (із зазначенням обгрунтованих підстав) про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення та сплату судового збору.

Керуючись ст.ст. 185, 357 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Апеляційну скаргу Головного управління Державної казначейської служби України у м.Києві - залишити без руху.

У задоволенні клопотання Головного управління Державної казначейської служби України у м.Києві про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Надати апелянту строк десять днів з моменту отримання копії ухвали для надання відомостей щодо дати отримання копії оскаржуваного судового рішення та за необхідності зверненням до апеляційного суду з мотивованою заявою (із зазначенням обгрунтованих підстав) про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення та сплату судового збору.

Вразі невиконання у десятиденний термін вимог ухвали у частині звернення до апеляційного суду з мотивованою заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення, у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

Роз`яснити, що якщо апелянтом не буде надано оригіналу квитанції про сплату судового збору або інших доказів його оплати - апеляційна скарга буде визнана неподаною та повернута апелянту.

Ухвала набирає законної сили з моменту прийняття та оскарженню не підлягає.

Суддя: В. М. Триголов