Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

23.12.2020 селище Оржиця

Оржицький районний суд Полтавської області в складі: головуючого судді Гришка О.Я., за участі секретаря судового засідання Федорини А.А., представника позивача адвоката Шаталової О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в селищі Оржиця Полтавської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 , про зменшення розміру аліментів на утримання дитини,

в с т а н о в и в:

Позивач ОСОБА_1 26.10.2020 року звернувся до Оржицького районного суду Полтавської області з позовом до ОСОБА_2 про зменшення розміру аліментів на утримання дитини.

У позовній заяві ОСОБА_1 вказав, що згідно судового наказу Оржицького районного суду Полтавської області від 11.07.2019 року з нього на користь ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на утримання неповнолітнього сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , стягнуто аліменти у розмірі 1/4 частини всіх видів доходу, починаючи з 19.06.2019 року та до досягнення дитиною повноліття. Позивач зазначає, що починаючи з 19.06.2019 року він регулярно та в повному обсязі сплачував аліменти, оскільки дбав про належне матеріальне забезпечення сина. Однак, внаслідок погіршення матеріального стану та з огляду на народження у ОСОБА_5 другої дитини 29.07.2019 року, на яку також стягуються аліменти у розмірі 1/4 частини всіх видів доходу, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 14.01.2020 року і до повноліття дитини, у відповідності до судового наказу Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 16.01.2020 року, подальша сплата позивачем аліментів у визначеному судовим наказом Оржицького районного суду Полтавської області від 11.07.2019 року розмірі є неможливою.

Свій позов ОСОБА_1 мотивує тим, що він служить інспектором полку патрульної поліції в місті Кривий Ріг Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області та змушений винаймати житло на час служби. 01.03.2020 року між ним та ТОВ «У Івана та Анастасії» було укладено договір найму квартири у м. Кривий Ріг, відповідно до п. 3.1. якого позивач сплачує орендну плату за користування об`єктом оренди у розмірі 2000 грн. щомісяця, при цьому, за період з 01.03.2020 року по 01.09.2020 року ним сплачено за проживання 12000 грн. Таким чином, щомісячні витрати позивача, починаючи з 14.01.2020 року зросли на суму аліментів, які стягуються на утримання другої неповнолітньої дитини, а з 01.03.2020 року - ще на 2000 грн., які ним сплачуються за договором оренди майна, щомісяця.

Зазначені обставини, на думку позивача, свідчать про зміну його сімейного та значне погіршення матеріального стану.

Посилаючись на вищевикладені обставини ОСОБА_1 просив суд зменшити розмір аліментів, які стягуються згідно судового наказу Оржицького районного суду Полтавської області від 11.07.2019 року (справа № 543/612/19) з нього на користь ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на утримання неповнолітнього сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з 1/4 до 1/6 частини всіх видів доходу, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи стягнення з дня набрання рішенням суду законної сили та до досягнення дитиною повноліття.

В судове засідання представник позивача адвокат Шаталова О.В. не з`явилася, в матеріалах справи міститься клопотання, в якому вона підтримує позовні вимоги, просить суд розгляд справи провести за відсутності сторони позивача.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання 22.12.2020 року повторно не з`явилася (належним чином була повідомлена про розгляд справи), про причини своєї неявки суд не повідомила, відзиву щодо позову не подала.

Третя особа ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилася.

Суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.

Суд ухвалює рішення без проведення фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу по справі, що відповідає положенням ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Суд, дослідивши докази і давши їм належну оцінку, приходить до наступних висновків.

Судом встановлено, що позивач та відповідач перебували у зареєстрованому шлюбі та є батьками ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 6-8, 10-11).

Згідно судового наказу, виданого 11.07.2019 року суддею Оржицького районного суду Полтавської області стягуються з позивача на користь відповідача аліменти на утримання дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в розмірі 1/4 від всіх видів доходу, щомісячно, починаючи з 19.06.2019 року і до досягнення дитиною повноліття (а.с. 12).

Судовим наказом, який виданий 16.01.2020 року суддею Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області із позивача ОСОБА_1 стягнуто аліменти на утримання неповнолітнього сина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , в розмірі 1/4 частини всіх видів заробітку (доходу) платника аліментів, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку та не більше 10 прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку щомісячно, починаючи з 14.01.2020 року до досягнення повноліття дитини, на користь матері дитини ОСОБА_3 (а.с. 13, 15-16).

Згідно довідки про доходи № 580 від 04.05.2020 року, яка видана ВО УФЗБО Департаменту патрульної поліції ОСОБА_1 за період з жовтня 2019 року по квітень 2020 року (включно) нарахована заробітна плата в сумі 116862,07 грн., загальна сума доходу за цей період за винятком утримань та аліментів становить 80895,00 грн. (а.с. 14).

З договору найму квартири від 01.03.2020 року, який укладений між ОСОБА_7 та TOB «У Івана та Анастасії» вбачається, що позивач є наймачем нерухомого майна та зобов`язаний щомісячно сплачувати орендну плату у встановленому цим договором розмірі в сумі 2000 грн. Квитанція серії ААІ № 384591 від 01.03.2020 року вказує на сплату позивачем грошових коштів за проживання в орендованому житловому приміщенні за період з 01.03.2020 року по 01.09.2020 року у сумі 12000 грн. (а.с. 17-22).

Відповідно до частини другої статті 51 Конституції України сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою.

У частині першій статті 3 Конвенції про права дитини визначено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.

Відповідно до частин першої та другої статті 27 Конвенції про права дитини держава визнає право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. Батьки або інші особи, які виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини.

Відповідно до ст.ст. 141, 155, 180 СК України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття, здійснення батьками своїх прав та виконання обов`язків мають ґрунтуватися на повазі до прав дитини та її людської гідності, проживання батьків окремо від дитини не звільняє їх від обов`язків щодо дитини.

Відповідно ч. 3 ст. 181 Сімейного кодексу України за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина.

Згідно з пунктом 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року №3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справи щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» розмір аліментів, визначений судовим рішенням або за домовленістю між батьками, суд може змінити за позовом платника або одержувача аліментів у зв`язку зі зміною матеріального чи сімейного стану, погіршення чи поліпшення здоров`я когось із них.

Статтею 192 СК України передбачено можливість зміни раніше встановленого розміру аліментів за наявності доведених у судовому порядку підстав, а саме: зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Аналіз цієї норми права дає підстави для висновку що підставами зміни розміру аліментів є як зміна матеріального, так і зміна сімейного стану як самостійна підстава для зменшення або збільшення розміру аліментів. При вирішенні питання про зменшення розміру аліментів, слід з`ясовувати чи змінилося матеріальне становище, сімейний стан та стан здоров`я сторін, і що ця зміна впливає на змогу сплачувати аліменти у вже визначеному розмірі. При цьому, суд, з урахування встановлених обставин і сукупності належних та допустимих доказів, при наявності підстав щодо неможливості сплачувати аліменти у вже визначеному розмірі, може вирішити питання щодо зменшення розміру аліментів.

Звертаючись до суду з позовом про зменшення розміру аліментів, позивач посилався на те, що у нього змінився матеріальний стан, що його щомісячні витрати починаючи з 14.01.2020 року зросли на суму аліментів, які стягуються на утримання другої неповнолітньої дитини, а з 01.03.2020 року - ще на 2000 грн., які ним сплачуються за договором оренди майна.

Суд приходить до висновку, що народження другої дитини у позивача та стягнення на її утримання аліментів у розмірі 1/4 частки усіх видів заробітку (доходу), щомісячно, але не менше ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, після того, як суд вирішив питання про стягнення аліментів на утримання сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в розмірі 1/4 від всіх видів доходу, щомісячно, а також витрати на найм квартири, є доказами погіршення матеріального стану позивача, що впливає на можливість позивача сплачувати аліменти на користь відповідача у раніше визначеному розмірі. За таких обставин, з позивача на користь відповідача потрібно стягувати аліменти на утримання неповнолітнього сина ОСОБА_4 в розмірі 1/6 (однієї шостої) частини всіх видів доходу, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи стягнення з дня набрання рішенням суду законної сили та до досягнення дитиною повноліття. Такий розмір аліментів буде відповідати, за таких обставин, вимогам розумності та справедливості.

Керуючись ст. ст. 141, 150, 180, 181-182, 192 Сімейного Кодексу України, ст. ст. 12, 13, 81, 141, 247, 263-265, 280-282 ЦПК України, суд

в и р і ш и в:

Позов ОСОБА_1 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) до ОСОБА_2 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 ), третя особа ОСОБА_3 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 ) про зменшення розміру аліментів на утримання дитини задовольнити.

Зменшити розмір аліментів, які стягуються згідно судового наказу Оржицького районного суду Полтавської області від 11.07.2019 року (справа № 543/612/19) з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , на користь ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на утримання неповнолітнього сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з 1/4 (однієї четвертої) до 1/6 (однієї шостої) частини всіх видів доходу, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи стягнення з дня набрання рішенням суду законної сили та до досягнення дитиною повноліття.

За ч. 1 ст. 354 ЦПК України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Відповідно до ч. 2 ст. 354 ЦПК України, учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Полтавського апеляційного суду. До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

За ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя