КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження
№88-ц/824/55/2020
У Х В А Л А

30 грудня 2020 року місто Київ

справа №757/6306/16-ц

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Борисової О.В., вирішуючи питання про відкриття провадження у справі за заявою відповідача ОСОБА_1 про перегляд постанови Київського апеляційного суду від 23 травня 2019 року у зв`язку з нововиявленими обставинами у цивільній справі за позовом суб`єкта підприємницької діяльності фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , третя особа: приватний нотаріус Насобіна Ганна Олександрівна про визнання недійсним договору дарування квартири та переведення права власності, -

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Печерського районного суду міста Києва від 27 грудня 2018 року позов СПД фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 залишено без задоволення.

Постановою Київського апеляційного суду від 23 травня 2019 року апеляційну скаргу позивача СПД фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 задоволено частково.

Рішення Печерського районного суду міста Києва від 27 грудня 2018 року скасовано та ухвалено нове, яким позов СПД фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , третя особа: приватний нотаріус Насобіна Г.О. про визнання недійсним договору дарування квартири та переведення права власності задоволено частково.

Визнано недійсним договір дарування квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 330,40 кв.м, житловою площа 167,80 кв.м від 12 лютого 2015 року, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Насобіною Г.О., зареєстрований в реєстрі за №133.

В решті позовних вимог відмовлено.

Вирішено питання судових витрат.

Постановою Верховного Суду від 11 вересня 2019 року касаційні скарги ОСОБА_1 та ОСОБА_3 залишено без задоволення.

Постанову Київського апеляційного суду від 23 травня 2019 року залишено без змін.

30 жовтня 2020 року відповідач ОСОБА_1 звернувся до Київського апеляційного суду з заявою про перегляд у зв`язку з нововиявленими обставинами постанови Київського апеляційного суду від 23 травня 2019 року.

Дослідивши зміст заяви та перевіривши матеріали справи, суд доходить до висновку, що вказану заяву слід залишити без розгляду з огляду на наступне.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.423 ЦПК України рішення, постанова або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.

Підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є:

1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи;

2) встановлений вироком або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, факт надання завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що призвели до ухвалення незаконного рішення у даній справі;

3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, що підлягає перегляду.

Пунктом 1 ч.1 ст.424 ЦПК України передбачено, що заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами може бути подано: з підстави, визначеної пунктом 1 частини другої статті 423 цього Кодексу, - учасниками справи протягом тридцяти днів з дня, коли особа дізналася або могла дізнатися про існування обставин, що стали підставою для перегляду судового рішення.

Звертаючись, 30 жовтня 2020 року із даною заявою про перегляд постанови Київського апеляційного суду від 23 травня 2019 року у зв`язку з нововиявленими обставинами, відповідач ОСОБА_1 як на нововиявлену обставину посилається на відсутність його заборгованості перед СПД фізичною особою-підприємцем ОСОБА_2 за договором купівлі-продажу частки в статутному капіталі ТОВ «ТД «Камілла» від 17 грудня 2014 року, що встановлено ухвалою Макарівського районного суду Київської області від 30 липня 2020 року та постановою Київського апеляційного суду від 07 жовтня 2020 року у справі №370/1226/15.

Зазначав, що вказані рішення встановили обставину відсутності його заборгованості, яка має істотне значення для правильного вирішення справи №757/6306/16-ц, яка існувала на час винесення Київським апеляційних судом постанови, але про неї не знали і не могли знати він і суд.

Вказував, що враховуючи те, що постанову Київського апеляційного суду від 07 жовтня 2020 року у справі №370/1226/15 було винесено лише 07 жовтня 2020 року, а відтак ним дотримано тридцятиденний строк для подання вказаної заяви про перегляд постанови Київського апеляційного суду від 23 травня 2019 року у зв`язку з нововиявленими обставинами.

За правилами цивільно-процесуального законодавства, обставини, які є підставою для перегляду судового рішення, це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин.

Вивчивши зазначені ОСОБА_1 обставини, які на його думку є нововиявленими, зокрема, відсутність його заборгованості перед СПД фізичною особою-підприємцем ОСОБА_2 за договором купівлі-продажу частки в статутному капіталі ТОВ «ТД «Камілла» від 17 грудня 2014 року, суд доходить висновку, що вказані обставини були достеменно відомі заявнику з 17 грудня 2014 року, виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, 15 липня 2020 року представник ОСОБА_1 - адвокат Щелков П.С. звернувся до Макарівського районного суду Київської області з заявою про визнання виконавчих листів, виданих Макарівським районним судом Київської області 01 березня 2018 року у справі №370/1226/15-ц про стягнення з громадянина Республіки Білорусь ОСОБА_1 на користь СПД - ФОП ОСОБА_2 грошових коштів у розмірі 7 980 000 грн., 4 192 000 грн., 370 189,39 грн. такими, що не підлягають виконанню.

Вказану заяву обгрунтовував, зокрема, тим, що підставою для ухвалення рішень у справі №370/1226/15-ц про стягнення з ОСОБА_1 на користь СПД - ФОП ОСОБА_2 грошових коштів було визначено наявність непогашеного боргу ОСОБА_1 за договором в розмірі 8 000 000,00 грн. перед ОСОБА_4 , який, в свою чергу, відступив своє право вимоги до ОСОБА_1 щодо стягнення 8 000 000,00 грн. ФОП ОСОБА_2 на підставі договору відступлення.

Зазначав, що 17 грудня 2014 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_4 було підписано заяву про зарахування зустрічних однорідних вимог, в якій ОСОБА_4 просив у ОСОБА_1 зарахувати зустрічні однорідні вимоги які вони мають один перед одним, тобто буквально - врахувати передану частку в статутному капіталі ТОВ «ТД «Камілла» у якості часткової виплати заборгованості, яка виникла у ОСОБА_4 перед ОСОБА_1 .

Посилався на те, що в заві про зарахування зустрічних однорідних вимог від 17 грудня 2014 року ОСОБА_4 зазначав, що має непогашену заборгованість перед ОСОБА_1 в розмірі 21 435 721,92 грн. та те, що ОСОБА_1 має перед ОСОБА_4 заборгованість за договором в розмірі 8 000 000,00 грн. і просить ОСОБА_1 зарахувати однорідні зустрічні вимоги внаслідок чого, загальна заборгованість ОСОБА_4 перед ОСОБА_1 зменшується зокрема на 8 000 000,00 грн., а заборгованість ОСОБА_1 перед ОСОБА_4 в розмірі 8 000 000,00 грн. за договором вважається погашеною. При цьому, ОСОБА_4 в заяві вказував, що «З моменту підписання цієї заяви вважаю, що зобов`язання ОСОБА_1 щодо сплати грошових коштів за договором купівлі-продажу частки в статутному капіталі ТОВ «ТД «Камілла» таким, що виконано та припинено у повному обсязі, заборгованості ОСОБА_1 перед ОСОБА_4 немає».

Вказував, що 17 грудня 2014 року ОСОБА_1 залік однорідних вимог прийнято, про що свідчить його підпис на заяві.

Зазначав, що в подальшому, ОСОБА_4 відступлено неіснуючий борг своєму адвокату ОСОБА_2., який в подальшому звернувся до Макарівського районного суду Київської області з позовом про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за придбання частки в статутному капіталі ТОВ «ТД «КАМІЛЛА» (справа № 370/1226/15).

Заявник посилався на те, що як на час подання позову до Макарівського районного суду Київської області про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за договором, так і на момент укладення договору відступлення між ОСОБА_4 та ФОП ОСОБА_2 від 05 травня 2015 року заборгованості ОСОБА_1 перед ОСОБА_4 за договором взагалі не існувало.

При цьому, слід зазначити, що заява від 17 грудня 2014 року про залік однорідних вимог була підписана ОСОБА_1 , отже, останній погодився з тим, що підписавши вказану заяву у нього буде відсутня заборгованість перед ОСОБА_4 , таким чином ОСОБА_1 знав з 17 грудня 2014 року про відсутність його заборгованості перед ОСОБА_4 .

Посилання заявника на те, що постанову Київського апеляційного суду від 07 жовтня 2020 року у справі №370/1226/15, якою встановлено відсутність його заборгованості перед СПД фізичною особою-підприємцем ОСОБА_2 було винесено лише 07 жовтня 2020 року, а відтак ним дотримано тридцятиденний строк для подання вказаної заяви про перегляд постанови Київського апеляційного суду від 23 травня 2019 року у зв`язку з нововиявленими обставинами суд відхиляє, оскільки пунктом 1 ч.1 ст.424 ЦПК України визначено, що заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами може бути подано: з підстави, визначеної пунктом 1 частини другої статті 423 цього Кодексу, - учасниками справи протягом тридцяти днів з дня, коли особа дізналася або могла дізнатися про існування обставин, що стали підставою для перегляду судового рішення, а не від дня, коли такі обставини були підтверджені судовим рішенням.

Про відсутність своєї заборгованості перед СПД фізичною особою-підприємцем ОСОБА_2 за договором купівлі-продажу частки в статутному капіталі ТОВ «ТД «Камілла» від 17 грудня 2014 року ОСОБА_5 знав з часу підписання заяви з ОСОБА_4 від 17 грудня 2014 року про залік однорідних вимог.

З заявою про перегляд у зв`язку з нововиявленими обставинами постанови Київського апеляційного суду від 23 травня 2019 року ОСОБА_1 звернувся 30 жовтня 2020 року, тобто з пропуском строку передбаченого п.1 ч.1 ст.424 ЦПК України.

Клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку заявником не подане.

Відповідно до положень ст.126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Отже, якщо заяву подано після закінчення визначеного п.1 ч.1 ст.424 ЦПК України строку і відсутнє клопотання про його поновлення, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Желтяков проти України» зазначено, що одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який, inter alia, вимагає, щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів. Принцип юридичної визначеності передбачає повагу до остаточності судових рішень та полягає у тому, щоб жодна сторона не могла вимагати перегляду остаточного та обов`язкового судового рішення просто задля нового розгляду та постановлення нового рішення у справі. Відступи від цього принципу є виправданими лише тоді, коли вони обумовлюються обставинами суттєвого та неспростовного характеру.

Виходячи з вищевикладеного та відповідно до ч.2 ст.126 ЦПК України суд приходить до висновку про необхідність залишення без розгляду заяви відповідача ОСОБА_1 про перегляд постанови Київського апеляційного суду від 23 травня 2019 року у зв`язку з нововиявленими обставинами у цивільній справі за позовом СПД фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , третя особа: приватний нотаріус Насобіна Г.О. про визнання недійсним договору дарування квартири та переведення права власності.

Керуючись ст.ст.126, 424 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд постанови Київського апеляційного суду від 23 травня 2019 року у зв`язку з нововиявленими обставинами у цивільній справі за позовом суб`єкта підприємницької діяльності фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , третя особа: приватний нотаріус Насобіна Ганна Олександрівна про визнання недійсним договору дарування квартири та переведення права власності - залишити без розгляду.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя: Борисова О.В.