УХВАЛА

22 грудня 2020 року

м. Київ

справа № 641/6926/19

провадження № 61-15749св20

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Бурлакова С. Ю. (суддя-доповідач), Коротуна В. М.,

Червинської М. Є.,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження справу за заявою ОСОБА_1 , зацікавлена

особа - державний нотаріус Третьої харківської державної нотаріальної контори Лебедєва Наталія Володимирівна, про встановлення факту родинних відносин,

за касаційною скаргою Харківської міської ради на рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 21 листопада 2019 року в складі судді

Григор`єва Б. П. та постанову Харківського апеляційного суду від 22 вересня

2020 року в складі колегії суддів: Бурлаки І. В., Хорошевського О. М., Яцини В. Б.,

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою, заінтересована особа - державний нотаріус Третьої харківської державної нотаріальної контори Лебедєва Наталія Володимирівна, про встановлення факту родинних відносин.

Заява мотивована тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його баба

ОСОБА_2 , після смерті якої він є єдиним спадкоємцем за законом, оскільки

його батько, що був єдиним сином ОСОБА_2 , теж помер.

Заповіту померла ОСОБА_2 не залишила.

Через помилки в актових записах, у виправленні яких орган державної реєстрації актів цивільного стану відмовляє, він не може вступити в право спадкування.

Уточнивши заяву, ОСОБА_1 просив встановити факт родинних відносин

між ним та його бабою ОСОБА_2 .

Рішенням Комінтернівського районного суду м. Харкова від 21 листопада

2019 року, залишеним без змін постановою Харківського апеляційного суду

від 22 вересня 2020 року, заяву задоволено. Встановлено факт,

що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла

ІНФОРМАЦІЯ_1 , є бабою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

У жовтні 2020 року Харківська міська рада подала до Верховного Суду касаційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просила скасувати оскаржувані судові рішення й ухвалити у справі нове рішення

про відмову в задоволенні позовних вимог.

У листопаді 2020 року ОСОБА_1 подав до Верховного Суду відзив

на касаційну скаргу, в якому просив відмовити у задоволенні касаційної скарги, а оскаржувані судові рішення залишити без змін. Указував, що оскаржуваними судовими рішеннями питання про спадкування не вирішувалось, а розглядалось тільки питання про факт, що має юридичне значення, отже у цій справі відсутній майновий спір.

Ухвалою Верховного Суду від 12 листопада 2020 року у справі відкрито касаційне провадження, матеріали справи витребувано з Комінтернівського районного суду м. Харкова.

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи та постанови суду апеляційної інстанції, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно

у таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення

від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 ЦПК України.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, ураховуючи категорію та складність справи, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки правильного застосування судами норм матеріального

та процесуального права.

Підстави для виклику сторін відсутні.

За таких обставин розгляд справи здійснюється в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 ЦПК України.

З урахуванням категорії та складності справи, з огляду на положення частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, справа підлягає розгляду у складі п`яти суддів.

Керуючись статтею 401 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Справу за заявою ОСОБА_1 , зацікавлена особа - державний нотаріус Третьої харківської державної нотаріальної контори Лебедєва Наталія Володимирівна, про встановлення факту родинних відносин призначити

до судового розгляду в порядку спрощеного позовного провадження

без повідомлення учасників справи у складі колегії з п`яти суддів.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: С. Ю. Бурлаков

В. М. Коротун

М. Є. Червинська