Коростишівський районний суд Житомирської області
Справа № 935/2536/20
Провадження № 2/935/779/20
РІШЕННЯ

Іменем України

24 грудня 2020 року м.Коростишів

Коростишівський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого - судді Янчук В.В.,

за участі секретаря судових засідань - Кумечко СМ.,

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки у зв`язку з простроченням сплати аліментів на утримання неповнолітніх дітей, -

В С Т А Н О В И В:

У листопаді 2020 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2 про стягнення неустойки у зв`язку з простроченням сплати аліментів на утримання неповнолітніх дітей.

В обґрунтування позовних вимог позивач вказала, що з 28.04.2012 перебувала з відповідачем у зареєстрованому шлюбі, який розірвано за рішенням Коростишівського районного суду від 26.01.2017 р.

Від шлюбу мають двох дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Оскільки відповідач ще до розірвання шлюбу не брав участі в утриманні спільних дітей позивач звернулась до суду з позовом до відповідача про стягнення аліментів на їх утримання. Рішенням Коростишівського районного суду у справі № 280/1530/15-ц від 17.11.2017 з відповідача стягнуто аліменти на користь позивача у розмірі 700 грн. щомісячно на утримання дітей. Впродовж усього часу з моменту стягнення аліментів відповідач належним чином не брав і не бере участі в утриманні дітей. Станом на 01.10.2020 допустив заборгованість в сумі 56431,54 грн. Поважних причин, з яких відповідач не міг сплачувати аліменти в повному обсязі та у визначенні законом і рішення суду строки в нього не було.

Зобов`язання по сплаті аліментів мають періодичний характер і полягають у здійсненні щомісячних платів, оскільки наявні у позивача відомості про заборгованість відповідача існують станом на 01.10.2020 року, то неустойка обрахована станом на 01.09.2020 р.

На час подання позову заборгованість по сплаті аліментів не погашена, а тому позивач вимушена звернутись до суду з даним позовом.

Посилаючись на викладене, позивач просить суд стягнути з ОСОБА_2 неустойку (пеню) у зв`язку з простроченням сплати аліментів на утримання неповнолітніх дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у розмірі 56431,54 грн.

Ухвалою Коростишівського районного суду Житомирської області від 17.11.2020 відкрито провадження у цивільній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами у якій роз`яснено відповідачу, право подати заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження та відзив на позов протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

Відзив на позов від відповідача до Коростишівського районного суду Житомирської області не надійшов.

Згідно ч.5 ст.279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Зважаючи на відсутність клопотань сторін щодо розгляду справи у судовому засіданні та незначну складність спору, суд не вбачає підстав для проведення судового засідання, а тому справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Суд, дослідивши матеріали справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, дійшов висновку про наступне.

Відповідно до статті 51 Конституції України та статті 180 СК України батьки зобов`язанні утримувати своїх дітей до досягнення ними повноліття. Сплата аліментів за рішенням суду є одним із способів виконання обов`язку утримувати дитину тим з батьків, хто проживає окремо від дитини.

Матеріали справи свідчать, що сторони перебували у зареєстрованому шлюбі, з 28.04.2012 р. який розірвано 26 січня 2017 року рішенням Коростишівського районного суду Житомирської області. Рішення суду набрало законної сили 07.02.2017 р. (а. с. 11).

За час спільного проживання у сторін народилося двоє дітей: син - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та дочка ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (а. с. 9-10).

Рішенням Коростишівського районного суду Житомирської області від 17.11.2015 стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання неповнолітніх дітей : сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у розмірі 700 грн. щомісячно, починаючи з 30.09.2015 до досягнення дітьми повноліття.

На виконання вказаного рішення 17.11.2015 року виданий виконавчий лист, який було пред`явлено до примусового виконання до Коростишівського районного відділу ДВС Центрально західного міжрегіонального управління МЮ ( м. Хмельницький).

Згідно з розрахунком заборгованості по виплаті аліментів, що складений начальником ВДВС Коростишівського районного відділу ДВС Центрально західного міжрегіонального управління МЮ ( м. Хмельницький) Желєзною Т.С., № 17882/186/20 від 05.10.2020 за виконавчим листом № 280/1530/15-ц від 17 листопада 2015 року станом на 01 жовтня 2020 року утворилась заборгованість у розмірі 56431,54 грн. за період з 30.09.2015 по вересень 2020 р. (а. с. 13).

За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина (частина третя статті 181 СК України).

У будь-якому випадку, чи то у разі стягнення аліментів у частці від доходу, чи у твердій грошовій сумі, цей платіж є періодичним і повинен сплачуватися платником аліментів кожного місяця.

Відповідно до ч. 1 ст. 196 СК України, у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості.

Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти.

Норма статті 196 СК України не встановлює будь-яких обмежень періоду нарахування пені, навпаки, в ній зазначено, що пеня нараховується за кожен день прострочення.

Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов`язку буде різним, отже і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Тобто, пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводилося стягнення.

Зазначена правова позиція знайшла відображення в Постанові Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі №572/1762/15-ц.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до висновків Великої Палати ВС, загальна сума пені за несплату або несвоєчасну сплату аліментів має розраховуватися за такою формулою:

p = (A1 х 1% х Q1) + (A2 х 1% х Q2) + ……. (An х 1% х Qn), де:

p - загальна сума пені за несплату або прострочення сплати аліментів (обраховується позивачем на момент пред`явлення позову);

A1 - нарахована сума аліментів за перший місяць;

Q1 - кількість днів прострочення сплати суми аліментів за перший місяць;

A2 - нарахована сума аліментів за другий місяць;

Q2- кількість днів прострочення сплати аліментів за другий місяць;

An- нарахована сума аліментів за останній місяць перед пред`явленням позову;

Qn- кількість днів прострочення сплати аліментів за останній місяць.

Відповідно до частини 1 статті 196 СК України, у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі 1% суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100% заборгованості.

Таким чином, розмір пені у зв`язку з простроченням сплати аліментів за період з 30.09.2015 року по 31.08.2020 року складає 403424,60 грн. При цьому, суд погоджується із розрахунком заборгованості, зробленим позивачем (а.с.3-4), він відповідає правовій позиції Верховного Суду та сума нарахованої пені не перевищує 100% розміру заборгованості відповідача по аліментам. При цьому суд не може виходити за межі позовних вимог та нараховувати пеню по день ухвалення судом рішення, оскільки позивач не просила про це у своєму позові.

Судом визнається належним та допустимим доказом розрахунок заборгованості зі сплати аліментів за виконавчим листом № 280/1530/15-ц від 17.11.2015, що складений начальником ВДВС Коростишівського районного відділу ДВС Центрально західного міжрегіонального управління МЮ ( м. Хмельницький) Желєзною Т.С., оскільки ставити під сумнів дані розрахунки об`єктивних причин немає.

Сплата відповідачем частково заборгованості по аліментам не впливає на визначення розміру пені (неустойки), оскільки сплата заборгованості не звільняє його від сплати неустойки (пені) за період, в який ця заборгованість мала місце.

Відповідач відзив не подав, відповідно до вимог ст.ст. 12, 81 ЦПК України не надав доказів того, що заборгованість виникла з незалежних від нього причин.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

За змістом ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Відповідно до ст. ст. 77, 79, 80 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Таким чином, аналізуючи вищевикладене, дослідивши обставини справи, перевіривши їх доказами, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають задоволенню з вищевикладених мотивів та доводів.

На підставі ст.141 ЦПК України з відповідача ОСОБА_2 на користь держави підлягає стягненню судовий збір в сумі 840,80 грн.

Керуючись ст. ст. 180-183, 196 Сімейного Кодексу України, ст. ст. 12, 81, 141, 258, 263-268,354 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки у зв`язку з простроченням сплати аліментів на утримання неповнолітніх дітей - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 неустойку (пеню) у зв`язку з простроченням сплати аліментів на утримання неповнолітніх дітей за період з 30.09.2015 року по 31.08.2020 в розмірі 56431 (п`ятдесят шість тисяч чотириста тридцять одну) грн. 54 коп.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави 840 грн. 80 коп. судового збору.

Рішення може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

У відповідності до п.п. 15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХІІІ Перехідних Положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга на рішення суду може бути подана учасниками справи до Житомирського апеляційного суду через Коростишівський районний суд Житомирської області.

Повне рішення суду складено: 24 грудня 2020 р.

Сторони у справі:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , місце проживання: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , місце проживання: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_2 .

Суддя Янчук В.В.