справа № 761/4147/15-ц головуючий у суді І інстанції Саадулаєв А.І.
У Х В А Л А

про поновлення строку на апеляційне оскарження

та відкриття апеляційного провадження

28 грудня 2020 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Фінагеєва В.О., розглянувши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргоюОСОБА_1 на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 21 серпня 2020 року у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Родовід Банк» до ОСОБА_1 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Ред» про визнання договорів недійсними та застосування наслідків недійсності правочинів, -

В С Т А Н О В И В:

До Київського апеляційного суду надійшла апеляційна скарга ОСОБА_1 на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 21 серпня 2020 року. При цьому, строк на апеляційне оскарження пропущено.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 08 грудня 2020 року було визнано неповажними вказані ОСОБА_1 підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження та залишено апеляційну скаргу без руху. Залишаючи без руху апеляційну скаргу апеляційний суд виходив з того, що матеріали справи не містять доказів захворювання сина відповідача на COVID-19 та перебування ОСОБА_1 на обов`язковій самоізоляції. Відповідач надала суду висновок лікаря клініки «Добробут» від 10 липня 2020 року, згідно з яким у ОСОБА_1 виявлено COVID-19. Від госпіталізації остання відмовилась. Станом на 17 вересня 2020 року, згідно з наданим суду консультативним висновком клініки «Борис» у ОСОБА_1 COVID-19 не виявлено. Підтверджуючих даних про подальше тривале лікування, про яке зазначає апелянт в апеляційній скарзі, матеріали справи не містять. Зазначені докази захворювання відповідача не свідчать про наявність об`єктивних непереборних причин, які позбавляли її можливості подати апеляційну скаргу на рішення суду в строк з 05 вересня 2020 року по 05 жовтня 2020 року.

Усуваючи недоліки апеляційної скарги та виконуючи вимоги ухвали апеляційного суду від 08 грудня 2020 року, ОСОБА_1 зазначає, що з червня 2020 року вона займається доглядом за сином ОСОБА_2 . Відповідно до консультативного заключення терапевта клініки «Борис» від 22 червня 2020 року ОСОБА_3 був встановлений діагноз артеріальна гіпертензія, синдром WPW, тип В. Генералізований тривожний розлад з частими панічними атаками. У ОСОБА_3 був підтверджений діагноз COVID-19 за заключенням терапевта від 04 серпня 2020 року. Підтвердження зазначеного діагнозу зобов`язало ОСОБА_1 та її сина дотримуватися зобов`язань щодо самоізоляції. 10 вересня 2020 року у відповідача було підтверджено COVID-19 та призначено лікування. 17 вересня 2020 року стан ОСОБА_1 погіршився і вона звернулася до лікаря, після чого було продовжено режим самоізоляції та лікування ще на 14 днів. Фактично відповідач перебувала на самоізоляції до жовтня 2020 року. На підтвердження зазначених обставин ОСОБА_1 надала відповідні докази. Відповідач також зазначає, що до моменту отримання ухвали Шевченківського районного суду міста Києва від 06 жовтня 2020 року про відмову у прийнятті заяви про перегляд заочного рішення ОСОБА_1 була позбавлена можливості зрозуміти неправильність свої дій, але таке нерозуміння не може ставитися судом у провину стороні та не може нести за собою наслідком не відкриття апеляційного провадження за її апеляційною скаргою.

Київський апеляційний суд приходить до висновку про наявність підстав для поновлення ОСОБА_1 строку на апеляційне оскарження, виходячи з наступного.

Згідно вимог ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, зокрема: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

З матеріалів справи вбачається, що 21 серпня 2020 року було проголошено оскаржуване рішення. Перебіг строку на апеляційне оскарження розпочався 22 серпня 2020 року та закінчився 21 вересня 2020 року. Відповідачу не було вручено оскаржуване рішення у день його проголошення, а отримано представником відповідача ОСОБА_4 04 вересня 2020 року (а.с.207, Т.4). Строк на апеляційне оскарження, у разі дотримання якого учасник справи має безумовне право на його поновлення, розпочався 05 вересня 2020 року та закінчився 05 жовтня 2020 року. Апеляційна скарга подана 21 жовтня 2020 року, тобто, за межами тридцяти днів з моменту вручення оскаржуваного рішення.

Апеляційний суд вважає причини пропуску строку на апеляційне оскарження поважними, оскільки з додатково наданої до апеляційного суду довідки від 31 липня 2020 року вбачається, що син ОСОБА_1 ОСОБА_3 захворів на COVID-19.

У пунктах 18, 20 постанови Кабінету Міністрів України «Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» № 641 від 22 липня 2020 року самоізоляція здійснюється з метою запобігання поширенню COVID-19 та зменшення кількості хворих з тяжким перебігом COVID-19. Самоізоляції підлягають особи, які мали контакт з пацієнтом з підтвердженим випадком COVID-19, крім осіб, які під час виконання службових обов`язків використовували засоби індивідуального захисту відповідно до рекомендацій щодо їх застосування.

Залишаючи без руху апеляційну скаргу, апеляційний суд помилково послався на висновок лікаря «Добробут» від 10 липня 2020 року через надану відповідачем неякісну копію. З повторно наданої копії зазначеного висновку вбачається, що висновок, який підтверджує наявність у відповідача захворювання, датований 10 вересня 2020 року.

Так, судом встановлено, що ОСОБА_1 перенесла захворювання на COVID-19, про що свідчить висновок лікаря «Добробут» від 10 вересня 2020 року, тобто, відповідач захворіла на п`ятий день строку на апеляційне оскарження та у відповідності до висновку терапевта від 17 вересня 2020 року, продовжувала лікування ще протягом 14 днів з встановленим домашнім режимом перебування та відповідно і самоізоляції.

Отже, відповідач, які мінімум 21 день з тридцяти встановлених законом на оскарження рішення суду, хворіла на COVID-19 та інші захворювання, пов`язані з ним, що є поважною причиною пропуску строку на апеляційне оскарження рішення.

Згідно висновків, викладених в рішеннях Європейського суду з прав людини, суворе трактування національним законодавством процесуального правила (надмірний формалізм) можуть позбавити заявників права звертатись до суду («Perez de Raela Cavaniles v. Spain», «Beles and others v. the Czech Republic», «RTBF v. Belgium»).

Також згідно рішення Європейського суду з прав людини не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, оскільки доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним але і реальним (Рішення суду з прав людини Жоффр де ля Прадель проти Франції).

У рішенні по справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії» Європейський суд з прав людини вказав, надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавляє заявників права доступу до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це визнане порушенням п. 1 ст. 6 Конвенції.

За формою і змістом апеляційна скарга відповідає вимогам ст. 356 ЦПК України.

Згідно ст. 360 ЦПК України учасники справи мають право подати до суду апеляційної інстанції відзив на апеляційну скаргу в письмовій формі протягом строку, встановленого судом апеляційної інстанції в ухвалі про відкриття апеляційного провадження.

Відзив на апеляційну скаргу має містити: найменування суду апеляційної інстанції; ім`я (найменування), поштову адресу особи, яка подає відзив на апеляційну скаргу, а також номер засобу зв`язку, адресу електронної пошти, за наявності; обґрунтування заперечень щодо змісту і вимог апеляційної скарги; у разі необхідності - клопотання особи, яка подає відзив на апеляційну скаргу; перелік матеріалів, що додаються.

До відзиву додаються докази надсилання (надання) копій відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи.

Відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Згідно ч. 4 ст. 359 ЦПК України якщо апеляційна скарга подана з пропуском визначеного цим Кодексом строку, суд у випадку поновлення строку на апеляційне оскарження зупиняє дію оскаржуваного рішення в ухвалі про відкриття апеляційного провадження.

Оскільки апеляційний суд приходить до висновку про наявність підстав для поновлення відповідачу строку на апеляційне оскарження, дію оскаржуваного рішення необхідно зупинити на підставі ч. 4 ст. 359 ЦПК України.

Керуючись статтями 359, 360, 361 ЦПК України, апеляційний суд, -

У Х В А Л И В:

Поновити ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 21 серпня 2020 року.

Відкрити апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 21 серпня 2020 року.

Зупинити дію рішенняШевченківського районного суду міста Києва від 21 серпня 2020 року у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Родовід Банк» до ОСОБА_1 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Ред» про визнання договорів недійсними та застосування наслідків недійсності правочинів.

Надіслати учасникам справи копію ухвали про відкриття апеляційного провадження та копію апеляційної скарги з доданими до неї матеріалами позивачу та відповідачу.

Надати позивачу та відповідачу строк для подачі відзиву на апеляційну скаргу протягом п`яти днів з моменту вручення ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя В. О. Фінагеєв