Ухвала

29 грудня 2020 року

м. Київ

справа № 686/5437/20

провадження № 61-17705ск20

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Гулейкова І. Ю. (суддя-доповідач), Ступак О. В., Усика Г. І.,

вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал» на ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 14 серпня 2020 року та постанову Хмельницького апеляційного суду від 20 жовтня 2020 року у справі за скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал» на дії приватного виконавця виконавчого округу Хмельницької області Лабчука Романа Михайловича, заінтересовані особи: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ,

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2020 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал» (далі - ТОВ «Вердикт Капітал») звернулося до суду зі скаргою на дії приватного виконавця.

Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 14 серпня 2020 року, залишеною без змін постановою Хмельницького апеляційного суду від 20 жовтня 2020 року, відмовлено в задоволенні поданої скарги на дії приватного виконавця.

Товариство з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал» (далі - ТОВ «Вердикт Капітал») 26 листопада 2020 року через засоби поштового зв`язку звернулось до Верховного Суду з касаційною скаргою на ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 14 серпня 2020 року та постанову Хмельницького апеляційного суду від 20 жовтня 2020 року у вищевказаній справі з пропуском строку на касаційне оскарження, установленого статтею 390 ЦПК України.

У касаційній скарзі заявник порушував клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження ухвали Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 14 серпня 2020 року та постанови Хмельницького апеляційного суду від 20 жовтня 2020 року, посилаючись на те, що повний текст постанови суду апеляційної інстанції заявник не отримав, а ознайомився зі змістом повного тексту судового рішення з Єдиного державного реєстру судових рішень 25 листопада 2020 року.

Ухвалою Верховного Суду від 09 грудня 2020 року визнано наведені підстави для поновлення строку на касаційне оскарження ухвали Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 14 серпня 2020 року та постанови Хмельницького апеляційного суду від 20 жовтня 2020 року неповажними, касаційну скаргу залишено без руху для усунення виявлених недоліків, запропоновано скаржнику: звернутись до суду з заявою про поновлення строку на касаційне оскарження в якій навести інші поважні причини пропуску строку, сплатити судовий збір у розмірі 2 102,00 грн. Надано строк для усунення зазначених недоліків до 11 січня 2020 року, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У визначений в ухвалі строк, ТОВ «Вердикт Капітал» надіслано матеріали на усунення недоліків, зокрема: платіжне доручення від 03 грудня 2020 року № про сплату судового збору у розмірі 1 261,20 грн та клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження.

Вирішуючи питання про поновлення строку на касаційне оскарження, оцінивши нові докази на підтвердження поважності причин пропуску строку, Верховний Суд керувався наступним.

У статті 2 ЦПК України визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Частиною першою статті 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Пунктом 4 частини другої статті 394 ЦПК України передбачено, що суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо скаржником в строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на касаційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на касаційне оскарження, визнані судом неповажними.

Норми ЦПК України не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного процесуального строку. Такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Разом з тим, право суду на поновлення строку не є безмежним.

У статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод проголошено право на справедливий судовий розгляд.

Одним з елементів справедливого судового розгляду є принцип правової визначеності прав і обов`язків сторін спору та неможливість безпідставного поновлення пропущеного процесуального строку для оскарження рішення суду, що набрало законної сили, лише з метою його скасування на шкоду інтересам іншого учасника процесу.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права (стаття 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»), поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, зі спливом значного проміжку часу, є порушенням принципу юридичної визначеності та «права на суд», гарантованого пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (пункти 42 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008 року).

Необґрунтоване поновлення процесуальних строків на оскарження «остаточного судового рішення» є порушенням принципу res judicata (правової визначеності), про що неодноразово наголошувалося у практиці Європейського суду з прав людини.

Так, у параграфі 41 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008 року зазначено, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Аналогічні висновки викладені Європейським судом з прав людини також у справах «Науменко проти України» від 09 листопада 2004 року, «Полтораченко проти України» від 18 січня 2005 року та «Тімотієвич проти України» від 08 листопада 2005 року.

Поновлення строку на касаційне оскарження судового рішення без доведеності поважності причин не забезпечувало б рівновагу між інтересами сторін та правову визначеність у цивільних правовідносинах, яка є складовою верховенства права, проголошеного статтею 8 Конституції України.

Статтею 44 ЦПК України закріплено обов`язок особи, яка бере участь у справі, добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.

Норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (рішення ЄСПЛ від 21 грудня 2010 року у справі «Перетяка та Шереметьев проти України»).

З Єдиного державного реєстру судових рішень вбачається, що оскаржувана постанова Хмельницького апеляційного суду від 20 жовтня 2020 року оприлюднена 27 жовтня 2020 року. Постанова Хмельницького апеляційного суду від 20 жовтня 2020 року прийнята у відкритому судовому засіданні за результатами розгляду апеляційної скарги ТОВ «Вердикт Капітал», за участю представника товариства.

Наведені заявником причини пропуску процесуального строку на касаційне оскарження судових рішень не дають достатніх підстав для визнання їх поважними, оскільки вони не містять розумних пояснень щодо пропуску строку звернення з касаційною скаргою. Разом з цим, з наданих ТОВ «Вердикт Капітал» копій опису справи вбачається, що на аркуші справи № 173 міститься заява про видачу копій постанови, проте не надано доказів хто саме звертався з заявою та чи є на ній відмітка про отримання копії постанови апеляційного суду.

Отже, ТОВ «Вердикт Капітал» не надано належних доказів на підтвердження того, що судом апеляційної інстанції не було надіслано копії оскаржуваної постанови (довідка суду).

Таким чином, вимоги ухвали Верховного Суду від 09 грудня 2020 року про залишення касаційної скарги без руху в частині належного обґрунтування підстав для поновлення строку на касаційне оскарження у встановлений строк не виконано. Крім того, судовий збір сплачено заявником у розмірі меншому, ніж передбачено Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до пункту 4 частини другої статті 394 ЦПК України суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо скаржником в строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на касаційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на касаційне оскарження, визнані судом неповажними.

Враховуючи наведене, у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ТОВ «Вердикт Капітал» на ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 14 серпня 2020 року та постанову Хмельницького апеляційного суду від 20 жовтня 2020 року необхідно відмовити на підставі пункту 4 частини другої статті 394 ЦПК України.

Керуючись пунктом 4 частини другої статті 394 ЦПК України,Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал» на ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 14 серпня 2020 року та постанову Хмельницького апеляційного суду від 20 жовтня 2020 року у справі за скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал» на дії приватного виконавця виконавчого округу Хмельницької області Лабчука Романа Михайловича, заінтересовані особи: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 .

Копію ухвали та додані до скарги матеріали повернути особі, яка подавала касаційну скаргу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:І. Ю. Гулейков О. В. Ступак Г. І. Усик