Ухвала

10 лютого 2020 року

м. Київ

справа № 673/921/16

провадження № 61-10056св19

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:

Зайцева А. Ю. (суддя-доповідач), Коротенка Є. В., Курило В. П.,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа - ОСОБА_5 , про визнання права власності на майно,

за касаційними скаргами ОСОБА_5 та ОСОБА_4 на рішення Деражнянського районного суду Хмельницької області від 15 лютого 2018 року у складі судді: Дворнін О. С. та постанову Хмельницького апеляційного суду від 11 квітня 2019 року у складі колегії суддів: Гринчука Р. С., Костенка А. М., Спірідонової Т. В.,

ВСТАНОВИВ:

У липні 2016 року ОСОБА_1 звернулася до суду з указаним позовом, в якому просила визнати право власності на 1/2 частину в майні, яке є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя.

Деражнянський районний суд Хмельницької області рішенням від 15 лютого 2018 року позов задовольнив. Визнав за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частку майна, а саме: кафе-магазину площею 111,4 кв. м, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ; майнового комплексу «Сушарка», який складається із прохідної, позначеної літ. «Б», розміром 7,2 кв. м, контори «В» площею 63,1 кв. м, складу «Г» площею 299,1 кв. м, свинарника «Д» площею 602,9 кв. м, насосної «Ж» площею 10,8 кв. м, конюшні «З» площею 21,0 кв. м, шлакового складу «К» площею 262,9 кв. м, які розташовані за адресою: АДРЕСА_2 ; 85/100 частини нежитлової будівлі, тарного складу, а саме: прохідної «Б» площею 33,8 кв. м, тарного цеху «В» площею 223,9 кв. м, пилорами «Г» площею 90,2 кв. м, цегляної артезіанської свердловини «№ 1» площею 27,8 кв. м, цегляної артезіанської свердловини «№ 2» площею 32,4 кв. м, які знаходяться під номером АДРЕСА_3 , як на часту у спільному майні подружжя.

Хмельницький апеляційний суд постановою від 11 квітня 2019 року рішення Деражнянського районного суду Хмельницької області рішенням від 15 лютого 2018 року залишив без змін.

У касаційній скарзі, поданій 16 травня 2019 року до Верховного Суду, ОСОБА_5 просить скасувати рішення Деражнянського районного суду Хмельницької області від 15 лютого 2018 року та постанову Хмельницького апеляційного суду від 11 квітня 2019 року, і направити справу на новий розгляд до суду першої інстанції.

У касаційній скарзі, поданій 16 травня 2019 року до Верховного Суду, ОСОБА_4 просить скасувати рішення Деражнянського районного суду Хмельницької області від 15 лютого 2018 року та постанову Хмельницького апеляційного суду від 11 квітня 2019 року, і ухвалити нове рішення, яким відмовити в задоволенні позову.

Ухвалою Верховного Суду від 25 червня 2019 року відкрито касаційне провадження за касаційними скаргами ОСОБА_5 та ОСОБА_4 на рішення Деражнянського районного суду Хмельницької області від 15 лютого 2018 року та постанову Хмельницького апеляційного суду від 11 квітня 2019 року, витребувано її матеріали з Деражнянського районного суду Хмельницької області.

04 вересня 2019 року справа надійшла до Верховного Суду.

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування норм матеріального чи порушення норм процесуального права.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, ураховуючи категорію та складність справи, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційних скарг викликають необхідність перевірки правильного застосування судами норм матеріального та процесуального права.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Згідно з частиною першою статті 7 ЦПК України розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Такий випадок передбачено у частині тринадцятій статті 7 ЦПК України, згідно з якою розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Оскільки колегією суддів не приймалось рішення про виклик учасників справи для надання пояснень у справі, то справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні), а копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України.

Ураховуючи, що згідно з частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, колегія суддів інформує учасників справи про те, що зазначена інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України.

Відповідно до частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, з урахуванням категорії і складності справи, справу розглянути колегією у складі п`яти суддів.

Керуючись частиною тринадцятою статті 7, частиною одинадцятою статті 34, частиною першою статті 401, частиною першою статті 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа - ОСОБА_5 , про визнання права власності на майно, за касаційними скаргами ОСОБА_5 та ОСОБА_4 на рішення Деражнянського районного суду Хмельницької області від 15 лютого 2018 року та постанову Хмельницького апеляційного суду від 11 квітня 2019 року, призначити до судового розгляду в

порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у складі колегії із п`яти суддів.

Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному веб-порталі судової влади України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: А. Ю. Зайцев

Є. В. Коротенко

В. П. Курило