Справа № 703/3922/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 грудня 2020 року Смілянський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді Опалинської О.П.

при секретарі Харченко М.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Сміла цивільну справу в порядку окремого провадження за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: ОСОБА_2 , про встановлення факту родинних відносин, -

встановив:

ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про встановлення факту того, що вона є двоюрідною сестрою ОСОБА_3 .

Свої вимоги обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її двоюрідний брат ОСОБА_3 . Після його смерті відкрилася спадщина на земельну ділянку. Заявник, як спадкоємець, звернулася із заявою про прийняття спадщини до Смілянської державної нотаріальної контори та нотаріусом заведена спадкова справа. Для оформлення спадкових справ заявник повинна надати документи, які підтверджують родинний зв`язок з померлим ОСОБА_3 по батьковій лінії, оскільки у неї відсутнє свідоцтво про народження тітки ОСОБА_4 .

Вона разом із сестрою ОСОБА_2 звернулися до державного архіву Черкаської області за актовим записом про народження ОСОБА_4 , однак за 1935 рік такого документу не виявлено, оскільки книги реєстрації актів про народження збереглися частково.

Тітка ОСОБА_4 народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 в с. Плескачівка Смілянського району Черкаської області. Батько заявника ОСОБА_5 народився ІНФОРМАЦІЯ_3 за тією ж адресою.

Їхніми батьками були ОСОБА_6 та ОСОБА_7

11 листопада 1960 року ОСОБА_4 уклала шлюб із ОСОБА_3 . В шлюбі у них народився син ОСОБА_8 , її двоюрідний брат.

Оскільки підтвердити родинні зв`язки між нею та померлим ОСОБА_3 вона не має можливості, відтак звернулася до суду з заявою в якій просить встановити, факт того, що померлий ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 є її двоюрідним братом.

Заявник в судове засідання не з`явилася, надала суду заяву в якій заявлені вимоги підтримала та просила розгляд справи проводити без її участі.

Заінтересована особа ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася, хоча про день і час розгляду справи повідомлялася вчасно і належним чином.

У відповідності до ч.2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального засобу не здійснюється.

Оскільки розгляд справи відбувався за відсутності учасників процесу фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального засобу не здійснювалося.

Вивчивши матеріали справи, надані сторонами докази, дослідивши їх всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з`ясувавши усі обставини справи, вважає заяву обґрунтованою та такою, що підлягає до задоволення, виходячи із наступного.

Відповідно до ст. 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненнями фізичних чи юридичних осіб в межах заявлених позовних вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Згідно ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом свої порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Статтею 76 ЦПК України визначено, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору (ч. 1 ст. 95 ЦПК України).

Згідно з вимогами ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Стаття 12 ЦПК України передбачає, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Статтею 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, обєктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний звязок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

У відповідності до п. 6 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 року №14 «Про судове рішення у цивільній справі», враховуючи принцип безпосередності судового розгляду, рішення може бути обґрунтоване лише доказами, одержаними у визначеному законом порядку та дослідженими в судовому засіданні.

Відповідно до рішення Європейського Суду з прав людини в справі «Ващенко проти України» (заява № 26864/03) від 26 червня 2008 року зазначено, що принцип змагальності полягає в тому, що суд уважно досліджує зауваження заявника, виходячи з сукупності наявних матеріалів в тій мірі, в якій він є повноважним вивчати заявлені скарги. Отже, у суду відсутні повноваження на вихід за межі принципу диспозитивності і змагальності та збирання доказів на користь однієї із зацікавлених сторін.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Як передбачено ч. 2 ст. 318 ЦПК України до заяви додаються докази, що підтверджують викладені в заяві обставини і довідка про неможливість відновлення втрачених документів.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , яке видане 28 серпня 2019 року виконавчим комітетом Плескачівської сільської ради Смілянського району Черкаської області (а.с. 6).

Як вбачається із свідоцтва про народження серія НОМЕР_2 від 14 вересня 1966 року батьками ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 вказані ОСОБА_5 та ОСОБА_10 (а.с. 4).

Із свідоцтва про укладення шлюбу серія НОМЕР_3 від 29 жовтня 1988 року вбачається, що ОСОБА_9 уклала шлюб і змінила прізвище на « ОСОБА_11 » (а.с. 4).

Згідно повідомлення від 18 серпня 2020 року № М-38/05-08 вбачається, що запису про народження ОСОБА_4 по с. Плескачівка Смілянського району Черкаської області за 1935 рік не виявлено (а.с. 5).

Із свідоцтва про народження серія НОМЕР_4 від 02 грудня 1955 року вбачається, що батьками ОСОБА_5 , 1933 року народження зазначені ОСОБА_6 та ОСОБА_7 (а.с. 7).

Відповідно до витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження відповідно до ст.ст. 126, 133, 135 СК України № 7 від 04 листопада 2020 року вбачається, що батьками ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 зазначені ОСОБА_12 та ОСОБА_13 (а.с. 9).

Як вбачається із витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу із зазначенням відомостей про другого з подружжя № 3 від 04 листопада 2020 року ОСОБА_4 уклала шлюб і змінила прізвище на « ОСОБА_14 » (а.с 8).

З довідки виконавчого комітету Плескачівської сільської ради Смілянського району Черкаської області від 17 вересня 2020 року № 308 вбачається, що на території Плескачівської сільської ради Смілянського району Черкаської області була зареєстрована та проживала сім`я ОСОБА_6 , 1892 року народження, ОСОБА_7 , 1900 року народження, ОСОБА_15 , 1921 року народження, ОСОБА_5 , 1933 року народження, ОСОБА_4 , 1935 року народження (а.с. 10).

Відповідно до п. 1 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» №5 від 31 березня 1995 року, в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо згідно із Законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян.

Відповідно до п. 7 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» №5 від 31 березня 1995 року, суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчинюють нотаріальні дії, Свідоцтва про право на спадщину.

Відповідно до листа Верховного Суду України від 1 січня 2012 року «Судова практика розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення» факт родинних відносин між фізичними особами (п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК) встановлюється у судовому порядку, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки для заявника: право на спадщину, право на пенсію у зв`язку із втратою годувальника, одержання компенсації тощо.

Відповідно до ч. 1 ст. 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Таким чином, суд приходить до висновку, що заява про встановлення факту родинних відносин підлягає до задоволення, факт, який просять встановити заявник має юридичне значення, оскільки від його встановлення залежить вирішення його особистих майнових прав.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 76, 82, 258, 259, 263-265, 293, 315 ЦПК України, постановою Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» №5 від 31 березня 1995 року, -

вирішив:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: ОСОБА_2 , про встановлення факту родинних відносин - задовольнити.

Встановити факт, що має юридичне значення, а саме, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 є двоюрідною сестрою померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .

Рішення може бути оскаржене в 30-денний строк з дня його проголошення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Черкаського апеляційного суду, а особи, які не були присутні під час проголошення рішення протягом 30 днів з дня його отримання.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку на його оскарження, а в разі оскарження після розгляду справи апеляційним судом, якщо рішення не буде скасовано.

До початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи через Смілянський міськрайонний суд Черкаської області.

Заявник: ОСОБА_1 , 1966 року народження, АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_5 .

Заінтересована особа: ОСОБА_2 , 1957 року народження, жителька АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_6 .

Головуючий О.П.Опалинська