Провадження № 2/219/3652/2020
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

23 грудня 2020 року м. Бахмут Донецької області

Артемівський міськрайонний суд Донецької області в особі судді Рибкіної Н.М., дослідивши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа служба у справах дітей управління молодіжної політики Бахмутської міської ради про позбавлення батьківських прав, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду з вказаним позовом, в якому просить позбавити відповідачів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 батьківських прав відносно неповнолітньої дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до ст.175ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Однак, позовна заява не відповідає вимогам статей 175 та 177 ЦПК України, за якими позивач зобов`язаний зазначити та додати до позову докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

За приписами п.15 Постанови Пленуму ВСУ « Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про усиновлення і про позбавлення та поновлення батьківських прав» від 30.03.2007 №3 позбавлення батьківських прав (тобто прав на виховання дитини, захист її інтересів, на відібрання дитини в інших осіб, які незаконно її утримують, та ін.), що надані батькам до досягнення дитиною повноліття і ґрунтуються на факті спорідненості з нею, є крайнім заходом впливу на осіб, які не виконують батьківських обов`язків, а тому питання про його застосування слід вирішувати лише після повного, всебічного, об`єктивного з`ясування обставин справи, зокрема ставлення батьків до дітей; особи можуть бути позбавлені батьківських прав виключно з підстав, передбачених ст.164 СК України.

Відповідно до ч.4, ч.5 ст.19 СК України при розгляді судом спорів щодо позбавлення батьківських прав обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

В порушення наведених процесуальних приписів, позивачем не зазначено та не надано відповідні докази про те, чи зверталась остання до відповідного органу опіки та піклування з питанням доцільності позбавлення батьківських прав відповідача та чи розглядалось таке питання органом опіки та піклування із винесенням відповідного письмового висновку; причини неможливості звернення до органу опіки та піклування позивачем не наведені, докази відповідні не надані.

Суд відмічає, що висновок органу опіки та піклування про доцільність позбавлення особи батьківських прав робиться на підставі засідань комісії органу опіки та піклування про питання доцільності позбавлення батьківських прав. Для підготовки даного висновку комісія спілкується з батьками, вивчає питання, в якій сім`ї проживає дитина та умови її проживання, а також наявність підстав для позбавлення батьківських прав.

У позовній заяві зазначено, що з моменту народження сина і по теперішній час відповідачі злісно ухиляються від виконання своїх батьківських обов`язків.

Проте, всупереч вимог ч.5 ч.3 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві не зазначено доказів, що підтверджують вказані обставини.

Позивачем не виконано вимоги п.6 ч.3 ст.175 ЦПК України, а саме в позові не зазначено відомостей про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору.

В порушення п. 7 ч. 3 ст.175ЦПК України позивачем у позові не зазначені відомості про вжиття нею заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися.

Також, в порушення п.п.8,9,10 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, до суду не зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Крім того, як вбачається із матеріалів справи, позивач просить суд звільнити її від сплати судового збору, однак не зазначені підстави звільнення від сплати судового збору.

З п. 1 ч. 1, ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» вбачається, що суд може своєю ухвалою за клопотанням позивача, враховуючи майновий стан сторони, відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача фізичної особи за попередній календарний рік; суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, суд наділений правом звільнити позивача від сплати судового збору, однак за наявності підстав, зокрема якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік. Враховуючи подання позову у 2020 році, відомості про дохід мають бути за повний 2019 рік.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним і може підлягати обмеженням, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Пелевін проти України» від 20 травня 2010 року, «Наталія Михайленко проти України» від 30 травня 2013 року, «Де Жуффр де ля Прадель проти Франції» від 16 грудня 1992 року. Відтак, в кожному випадку позивач (заявник) при зверненні до суду із позовом (заявою) повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, позовна заява підлягає залишенню без руху із наданням позивачу строку для виправлення наведених недоліків.

Керуючись статтями 175, 177, 185 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа служба у справах дітей управління молодіжної політики Бахмутської міської ради про позбавлення батьківських прав залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали, попередивши останнього про те, що у разі коли він відповідно до вказівок судді у встановлений строк виконає всі перелічені вимоги, заява буде вважатися поданою в день первісного її подання до суду.

В разі невиконання вказаних в ухвалі вимог, заява буде вважатись неподаною та повернута позивачу, що не перешкоджає повторному зверненню із аналогічною заявою до суду.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Н.М. Рибкіна