справа №619/5294/20
провадження №2/619/1663/20
Рішення

іменем України

22 грудня 2020 року

Дергачівський районний суд Харківської області

у складі: головуючого судді Кононихіної Н. Ю.

при секретарі: Мєщан І. О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дергачі

цивільну справу за позовом

ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Малоданилівської селищної ради Дергачівського району Харківської області «про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для прийняття спадщини»,

встановив:

До суду із позовом звернувся ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Малоданилівської селищної ради Дергачівського району Харківської області «про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для прийняття спадщини». Із матеріалів позовної заяви вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер дядько позивача ОСОБА_3 , який проживав у м. Ялта, Республіки Крим. Єдиним спадкоємцем другої черги за законом після смерті спадкодавця є його сестра ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 у м. Гремячинськ Пермського краю Російської Федерації, свідоцтво про її народження відсутнє. Тому спадкоємцями п`ятої черги за законом є інші родичі спадкодавця до шостого ступеня спорідненості включно, а саме племінники померлого діти сестри померлого - ОСОБА_2 та ОСОБА_1 на підставі свідоцтв про народження.

Тому з метою отримання свідоцтва про право на спадщину позивач звернувся з пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини - у грудні 2020 року до нотаріуса, т.я. хворів і довгий час розшукував документи про родинні відносини із померлим спадкодавцем. Однак, приватним нотаріусом Дергачівського районного нотаріального округу Харківської області Смоляною В. - позивачу було роз`яснено про відмову у вчиненні нотаріальної дії, т.я. він не надав документів на підтвердження родинних зв`язків із померлим спадкодавцем, а також пропустив вказаний у законі шестимісячний строк для прийняття спадщини.

Тому позивач змушений звернутися до суду і просив встановити факт, що має юридичне значення, а саме - встановити факт родинних відносин, що ОСОБА_1 є племінником ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 . Також позивач просив визначити йому додатковий строк, достатній для прийняття спадщини після смерті дядька ОСОБА_3 , яка настала ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явився, сповіщений про дату,час та місце розгляду справи, просив розглядати справу у його відсутності. Тому суд розглядає справу у відсутності позивача, на тих доказах, які надані до судового засідання.

В судове засідання відповідач ОСОБА_2 не з`явилася, сповіщена про дату,час та місце розгляду справи, просила розглядати справу у її відсутності. Тому суд розглядає справу у відсутності відповідача , на тих доказах, які надані до судового засідання.

В судове засідання представник відповідача Малоданилівської селищної ради Дергачівського району Харківської області не з`явився, сповіщений про дату,час та місце розгляду справи, просив розглядати справу у його відсутності. Тому суд розглядає справу у відсутності представника відповідача, на тих доказах, які надані до судового засідання.

Всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні докази у справі, з`ясувавши обставини, на які посилалися сторони, як на підставу своїх вимог та заперечень, оцінивши ці докази на належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у сукупності, суд дійшов висновку про задоволення позову з наступних мотивів.

Відповідно до ч. 2 ст. 124 Конституції України, юрисдикція судів поширюється на всі правовідносин, що виникають у державі.

У відповідності з п. 1 ст. 6 Європейської Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, ратифікованої Україною, Законом України №475/97-ВР від 17.07.1997 року, яка відповідно до ст. 9 Конституції України є частиною національного законодавства України, кожна людина при визначенні її громадянських прав та обов`язків має право на справедливий розгляд справи незалежним та безстороннім судом.

Ст.1 Протоколу №1 до Європейської конвенції про захист прав і основних свобод людини гарантує право на вільне володіння своїм майном: «Кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права».

Відповідно до ст. 55 Конституції України, кожному гарантується судовий захист його прав і свобод.

Частиною 1 статті 4 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ст. 315 ЦПК України у судовому порядку може бути встановлений факт родинних відносин між фізичними особами, а також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Відповідно до п. 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 №5 «Про судову практику про справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення» в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян.

Відповідно до пункту 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» № 5 від 31 березня 1995 року, суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину. Суд не може відмовити в розгляді заяви про встановлення факту родинних відносин з мотивів, що заявник може вирішити це питання шляхом встановлення неправильності запису в актах громадянського стану.

Відповідно до абз. 2 п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім`єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до 1 січня 2004 року тощо.

У судовому засіданні встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер дядько позивача ОСОБА_3 , який проживав у м. Ялта, Республіки Крим. Єдиним спадкоємцем другої черги за законом після смерті спадкодавця була його сестра ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 у м. Гремячинськ Пермського краю Російської Федерації, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 30.12.2015, виданим відділом РАЦС адміністрації Гремячинського муніципального району Пермського краю Російської Федерації, свідоцтво про її народження відсутнє. Тому спадкоємцями п`ятої черги за законом згідно ст. 1265 ЦК України є інші родичі спадкодавця до шостого ступеня спорідненості включно, а саме племінники померлого, тобто діти сестри померлого - ОСОБА_2 , яка проживає у АДРЕСА_1 та ОСОБА_1 , який проживає у АДРЕСА_2 (на підставі свідоцтв про народження).

Тому з метою отримання свідоцтва про право на спадщину позивач звернувся з пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини - у грудні 2020 року до нотаріуса, т.я. хворів і довгий час розшукував документи про родинні відносини із померлим спадкодавцем. Однак, приватним нотаріусом Дергачівського районного нотаріального округу Харківської області Смоляною В. - позивачу було роз`яснено про відмову у вчиненні нотаріальної дії, т.я. він не надав у достатньому об`ємі документів на підтвердження родинних зв`язків із померлим спадкодавцем, а також пропустив вказаний у законі шестимісячний строк для прийняття спадщини.

У судовому засіданні відповідач ОСОБА_2 , свідки ОСОБА_5 , ОСОБА_6 підтвердили юридичний факт родинних відносин між позивачем і померлим спадкодавцем, а саме що ОСОБА_1 є племінником ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 . Дані обставини також підтверджуються свідоцтвом про народження ОСОБА_1 серії НОМЕР_2 від 18.06.1958, виданим Гремяченським міським РАЦС Пермської області Російської Федерації, де матір`ю його вказана ОСОБА_4 ; а також свідоцтвом про смерть ОСОБА_4 серії НОМЕР_1 від 30.12.2015, виданим відділом РАЦС адміністрації Гремячинського муніципального району Пермського краю Російської Федерації та наданими фото-документами сім`ї ОСОБА_7 .

Таким чином, встановлення факту родинних відносин необхідно позивачу для оформлення права власності у порядку спадкування за законом після смерті дядька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Тому суд встановлює факт, що має юридичне значення, а саме - факт родинних відносин між ОСОБА_1 , що є племінником ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Згідно ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Згідно ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу…або уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Згідно ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно ч.1,3 ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.. 1270 ЦК України не подав заяву про прийняття спадщини він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця,який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" судам роз`яснено, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

У судовому засіданні встановлено, а відповідач ОСОБА_2 , свідки ОСОБА_5 , ОСОБА_6 підтвердили, що у позивача були поважні причини для пропуску строку прийняття спадщини, протягом шести місяців з моменту смерті дядька ОСОБА_3 , яка настала ІНФОРМАЦІЯ_1 - до вересня 2020 року, т.я. постановою КМУ від 11.03.2020 № 211 «Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» передбачені протиепідемічні заходи, не дозволяється, зокрема, пасажирські перевезення автомобільним транспортом, перевезення пасажирів метрополітеном, перевезення пасажирів залізничним транспортом в усіх видах внутрішнього сполучення (приміському, міському, регіональному та дальньому). Тільки постановою КМУ від 20 травня 2020 року за № 392 передбачено послаблення протиепідемічних заходів. Однак, позивач не мав документів про родинні відносини із померлим дядьком, розшукував їх, звертаючись до архівних органів місцевого масо врядування, потім захворів.

Тому суд вважає за необхідне визначити позивачу додатковий шестимісячний строк, достатній для прийняття спадщини після смерті дядька ОСОБА_3 , яка настала ІНФОРМАЦІЯ_1 .

На підставі вказаного та керуючись п.1 ст.6 Європейської Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, ратифікованою Україною, Законом України №475,97-ВР від 17.07.1997, ст. 9,55,124 Конституції України, ст.1268,1269,1270,1272 ЦК України, ст.315 ЦПК України, Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування", Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» № 5 від 31 березня 1995 року, ст.ст. 10,12,13,76-78, 141, 259 ЦПК України, суд,

ухвалив:

Встановити факт, що має юридичне значення, а саме - факт родинних відносин між ОСОБА_1 , що є племінником ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Визначити ОСОБА_1 додатковий шестимісячний строк, достатній для прийняття спадщини після смерті дядька ОСОБА_3 , яка настала ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

У відповідності до п.п. 15.5 п.п. 15 п.1 Розділу ХІІІ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Суддя Н. Ю. Кононихіна