ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 грудня 2020 року

м. Черкаси

справа № 707/878/18 провадження № 22-ц/821/1892/20 категорія на ухвалу

Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати в цивільних справах:

головуючого: Бородійчука В.Г.,

суддів: Єльцова В.О., Нерушак Л.В.

секретар: Анкудінов О.І.

учасники справи:

позивач: ОСОБА_1 ;

представник позивача: ОСОБА_2 ;

відповідачі: ОСОБА_3 , ОСОБА_4

розглянув в порядку спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 та її представника ОСОБА_2 на ухвалу Черкаського районного суду Черкаської області від 19 вересня 2019 року (постановлену в приміщенні Черкаського районного суду Черкаської області під головуванням судді Смоляра О.А.) у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , ОСОБА_3 про стягнення аліментів.

в с т а н о в и в :

Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

17 травня 2018 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_3 про стягнення аліментів.

17 травня 2018 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_4 про стягнення аліментів.

Ухвалою Черкаського районного суду Черкаської області від 10 червня 2019 року об`єднано в одне провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про стягнення аліментів та ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про стягнення аліментів об`єднано в одне провадження та присвоєно їм реєстраційний номер № 707/878/18 (провадження 2/707/57/19).

02 липня 2019 року від ОСОБА_1 надійшла заява про залишення позовних заяв без розгляду.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Ухвалою Черкаського районного суду Черкаської області від 19 вересня 2019 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без розгляду.

Ухвала суду першої інстанції мотивована тим, що відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_2 просять скасувати ухвалу Черкаського районного суду як незаконну та направити матеріали справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Крім того, просять винести окрему ухвалу відносно представника відповідачів адвоката Прядки В.М. внаслідок недобросовісного зловживання ним своїми повноваженнями під час розгляду справи.

Аргументи учасників справи

Доводи особи, яка подала апеляційну скаргу

Апеляційна скарга мотивована тим, що під час постановлення ухвали суду про залишення позовної заяви без розгляду, суд в порушення норм процесуального законодавства не пересвідчившись в дійсному намірі позивачки, залишив її позовну заяву без розгляду, чим фактично не захистив її порушені права.

Крім того, в апеляційній скарзі зазначено, що представник відповідачів адвокат Прядка В.М. зловживаючи своїми повноваженнями, скориставшись тією обставиною, що психічно хвора позивачка ОСОБА_1 фактично не розуміла наслідків написання заяви примусив її таку заяву скласти та подати до суду. Такими діями представник відповідачів адвокат Прядка В.М. порушив норми адвокатської етики, а тому суд апеляційної інстанції на думку апелянтів повинен постановити відносно нього окрему ухвалу.

Відзив на апеляційну скаргу не надходив

Фактичні обставини справи, встановлені судом першої інстанції

Як вбачається з матеріалів справи, 17 травня 2018 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_3 про стягнення аліментів.

Цього ж дня, 17 травня 2018 року ОСОБА_1 звернулася до суду також з позовом до ОСОБА_4 про стягнення аліментів.

Ухвалою Черкаського районного суду Черкаської області від 10 червня 2019 року об`єднано в одне провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про стягнення аліментів та ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про стягнення аліментів об`єднано в одне провадження та присвоєно їм реєстраційний номер № 707/878/18 (провадження 2/707/57/19).

Мотивувальна частина

Позиція Апеляційного суду

Згідно зі статтею 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є забезпечення апеляційного оскарження рішення суду, а відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

Відповідно до частини першої статті 352 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Перевіривши доводи апеляційної скарги, Черкаській апеляційний дійшов висновку, що апеляційна скарга підлягає до часткового задоволення.

Мотиви, з яких виходить Апеляційний суд, та застосовані норми права

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з частинами першою, другою та п`ятою статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Судом встановлено, що 17 травня 2018 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_3 про стягнення аліментів. За наслідками реєстрації матеріалів позовної заяви заведено справу, якій присвоєно єдиний унікальний номер 707/878/18 (номер провадження 2/707/762/18).

17 травня 2018 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_4 про стягнення аліментів. За наслідками реєстрації матеріалів позовної заяви заведено справу, якій присвоєно єдиний унікальний номер 707/879/18 (номер провадження 2/707/763/18).

Ухвалами Черкаського районного суду Черкаської області від 30 травня 2018 року відкрито провадження у справах № 707/878/18 та № 707/879/18, надано сторонам строк на надіслання відзивів на позовні заяви та заперечень на відзиви.

Розгляд справ призначено на 24 вересня 2018 року в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Ухвалою Черкаського районного суду Черкаської області від 24 вересня 2018 року у справі № 707/878/18 призначено медико-соціальну експертизу та на час проведення експертизи зупинено провадження у справі. Постановляючи вказану ухвалу, суд в описовій частині ухвали зазначив, що в судовому засіданні під час розгляду справи від представника позивача надійшло клопотання про призначення відповідної експертизи.

Ухвалою суду від 22 жовтня 2018 року відновлено провадження у справі № 707/878/18, оскільки матеріали справи повернуто із експертної установи.

Ухвалою Черкаського районного суду Черкаської області від 24 вересня 2018 року у справі № 707/879/18 визнано відвід головуючому судді необгрунтованим та передано матеріали справи разом з заявою про відвід для вирішення судді, який не входить до складу суду, що розглядає справу у порядку ч. 1 ст. 33 ЦПК України.

Ухвалою суду від 25 вересня 2018 року в задоволенні заяви про відвід у справі № 707/879/18 відмовлено. В описових частинах ухвал суду від 24 вересня 2018 року та від 25 вересня 2018 року суд вказав, що в судовому засіданні під час розгляду справи від представника позивача надійшла заява про відвід.

Ухвалою Черкаського районного суду Черкаської області від 10 червня 2019 року об`єднано в одне провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про стягнення аліментів № 707/878/18 (апровадження 2/707/57/19) з цивільною справою за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про стягнення аліментів № 707/879/18 (провадження 2/707/58/18) та присвоєно їм реєстраційний номер 707/878/18 (провадження 2/707/57/19).

Постановляючи ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, суд першої інстанції керувався положеннями п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України відповідного до якого суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Колегія суддів апеляційного суду не може погодитися з таким висновком суду першої інстанції, оскільки 30 травня 2018 року було відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про стягнення аліментів, розгляд справи призначено на 24 вересня 2018 року.

24 вересня 2018 року головуючим було відкрито судове засідання, оголошено склад суду, роз`яснено учасникам справи їхні права та обов`язки, що підтверджено протоколом судового засідання. Представником позивача заявлено клопотання про призначення медико-соціальної експертизи, яке було вирішене шляхом призначення експертизи та зупинення провадження у справі. 22 жовтня 2018 року провадження у справі поновлене та продовжений судовий розгляд.

Також, колегія суддів враховує, що і в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про стягнення аліментів 30 травня 2018 року було відкрито провадження у справі та розгляд справи призначено на 24 вересня 2018 року. 24 вересня 2018 року головуючим було відкрито судове засідання, оголошено склад суду, роз`яснено учасникам справи їхні права та обов`язки. Досліджено надану представником позивача заяву про відвід та визнано її необгрунтованою. Розгляд заяви передано для вирішення судді, який не входить до складу суду, що розглядає справу у порядку ч. 1 ст. 33 ЦПК України. Така заява була розглянута 25 вересня 2018 року і в її задоволенні було відмовлено, після чого справу повернуто для продовження розгляду.

Згідно пункту 5 частини 1 статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Порядок розгляду справи по суті встановлений главою 6 розділу ІІІ ЦПК України, зокрема параграфом 2 «Відкриття розгляду справи по суті».

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 217 ЦПК України у призначений для розгляду справи час головуючий відкриває судове засідання та оголошує, яка справа розглядатиметься. Секретар судового засідання доповідає суду хто з учасників судового процесу з`явився в судове засідання, хто з учасників судового процесу бере участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, чи повідомлено тих учасників судового процесу, хто не з`явився, про дату, час і місце судового засідання у порядку, передбаченому цим Кодексом. З оголошенням головуючим судового засідання відкритим розпочинається розгляд справи по суті. Даний висновок підтверджений позицією Верховного Суду, висловленою в постанові від 25 лютого 2020 року під час розгляду справи № 742/3024/18.

Ухвалою суду від 10 червня 2019 року було об`єднано в одне провадження справи № 707/878/18 та № 707/879/19 та продовжено їх подальший розгляд за одним унікальним номером № 707/878/19.

Тому, приймаючи до уваги вищенаведені норми та наявні матеріали справи, колегія суддів вважає необґрунтованим та передчасним висновок районного суду про необхідність залишення позову ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 без розгляду з підстав, визначених п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, оскільки суд не звернув належної уваги на те, що заява про залишення позову без розгляду була подана після початку розгляду справи по суті.

Таким чином, апеляційний суд приходить до висновку, що ухвала суду першої інстанції не відповідає нормам процесуального закону, а тому у відповідності до п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Разом з тим, колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що вимога апеляційної скарги про винесення окремої ухвали відносно представника відповідачів адвоката Прядки В.М. не підлягає до задоволення, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 262 ЦПК України суд, виявивши при вирішенні спору порушення законодавства або недоліки в діяльності юридичної особи, державних чи інших органів, інших осіб, постановляє окрему ухвалу, незалежно від того, чи є вони учасниками судового процесу.

З аналізу вказаної статті вбачається, що окрема ухвала суду - це ухвала, якою суд реагує на виявлені під час розгляду справи порушення закону і причини та умови, що сприяли вчиненню порушення. Окрема ухвала є формою профілактичного впливу судів на правопорушення.

Підставою для окремої ухвали є виявлення порушення закону і встановлення причин та умов, що сприяли вчиненню порушення. Відтак, окрема ухвала може бути постановлена лише у разі, якщо під час судового розгляду встановлено склад правопорушення. Юридична кваліфікація правопорушення судом не здійснюється. Водночас, суд може в окремій ухвалі зазначити, елементи якого складу правопорушення слід перевірити. Якщо суд не встановив такого порушення, підстав для окремої ухвали немає.

Причини та умови, що сприяли вчиненню порушення можуть полягати у неналежному виконанні посадовими особами обов`язків, перевищенні влади чи зловживанні нею, порушенні строків розгляду звернень, невжитті заходів реагування на заяви громадян тощо.

Окрема ухвала (постанова) має бути обґрунтованою і вмотивованою. Вона може бути винесена тільки на підставі матеріалів, досліджених у суді, та має містити вказівку на дійсні причини й умови, які сприяли вчиненню злочину або іншого правопорушення. Обставини, які належать до причин і умов, що сприяли вчиненню правопорушення, підлягають всебічному, повному та об`єктивному дослідженню в судовому засіданні. За необхідності слід заслухати показання осіб, дії або бездіяльність яких сприяли вчиненню злочину, витребувати додаткові матеріали, призначити експертизу або здійснити інші процесуальні дії.

В окремій ухвалі (постанові) суд повинен указати, в чому конкретно полягають встановлені порушення закону, які саме права громадян порушено, або зазначити причини й умови, що сприяли вчиненню порушення.

Перевіривши доводи апеляційної скарги з приводу постановлення окремої ухвали відносно представника відповідачів, суд дійшов висновку, що ні в матеріалах справи, ні в наданих сторонами доказах не вбачається факту доведення протиправних дій особи, відносно якої зазначена вимога про постановлення окремої ухвали. Доводи апеляційної скарги в цій частині нічим не підтверджені (крім посилань в самій апеляційній скарзі), а відтак не можуть вважатися вмотивованими.

Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 379, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, апеляційний суд, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 та її представника ОСОБА_2 задовольнити частково.

Ухвалу Черкаського районного суду Черкаської області від 19 вересня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , ОСОБА_3 про стягнення аліментів скасувати, а матеріали справи направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення, в порядку та за умов визначених ЦПК України.

Повний текст постанови складено 23 грудня 2020 року.

Головуючий В.Г. Бородійчук

Судді В.О. Єльцов

Л.В. Нерушак