КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 грудня 2020 року м. Київ

Єдиний унікальний номер справи №368/974/19

Апеляційне провадження №22-ц/824/14469/2020

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Іванченка М.М.

суддів: Коцюрби О.П., Лапчевської О.Ф.

при секретарі: Гордієнко О.В.

за участю:

відповідача: ОСОБА_1

відповідача: ОСОБА_2

розглянув у відкритому судовому засіданні справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Мельник Наталії Олександрівни, про визнання недійсними правочинів

за апеляційною скаргою ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_3

на ухвалу Кагарлицького районного суду Київської області постановлену 25 серпня 2020 року в приміщенні суду в складі судді Іванюти Т.Є.,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Кагарлицького районного суду Київської області із позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , третя особа: ПН КМНО Мельник Н.О., про визнання недійсними правочинів.

Ухвалою Кагарлицького районного суду Київської області від 25 серпня 2020 року позов ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , третя особа: ПН КМНО Мельник Н.О., про визнання недійсними правочинів - залишено без розгляду.

Не погоджуючись з ухвалою суду, ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_3 через засоби поштового зв`язку направив апеляційну скаргу в якій просив скасувати ухвалу Кагарлицького районного суду Київської області від 25 серпня 2020 року, а справу направити до того ж суду для розгляду по суті заявлених позовних вимог.

Зазначає, що висновки суду першої інстанції не відповідають фактичним обставинам справи, є незаконними та необґрунтованими, ухвалені з порушеннями норм чинного законодавства. Зокрема зазначає, що судом першої інстанції не обґрунтовано не прийнято до уваги, те, що неприбуття позивача та його представника у судові засідання на час та дати призначені судом, не можна віднести до неповажних, оскільки виходячи із обстановки в Україні з боку Уряду вживались жорсткі міри дотримання заходів безпеки встановлених Урядом України та відповідними органами відповідальними за епідемічні заходи в державі.

Від сторони відповідачів надійшов відзив на апеляційну скаргу в якій просять апеляційну скаргу залишити без задоволення, а судове рішення залишити без змін.

Відповідачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 заперечували проти апеляційної скарги та просили ухвалу суду залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

Інші учасники судового процесу не з`явились, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Від представника позивача ОСОБА_5 до суду надійшла заява про відкладення розгляду справи, у зв`язку з хворобою.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосується безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях. Відтак в кожному випадку апелянт при зверненні до суду повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Враховуючи те, що стороною позивача викладено свою позицію щодо оскаржуваної ухвали у апеляційній скарзі та враховуючи приписи ч.2 ст.372 ЦПК України, апеляційний суд вважає за можливе розглядати справу у відсутності осіб, що не з`явились.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення осіб, які приймали участь у справі, з`ясувавши обставини справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом, позивач у серпні 2019 року звернулася до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , третя особа: ПН КМНО Мельник Н.О., про визнання недійсними правочинів.

12 серпня 2019 року ухвалою Кагарлицького районного суду Київської області відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання за загальними правилами позовного провадження на 18 вересня 2019 року на 16 год. 30 хв.

Постановою Київського апеляційного суду від 6 листопада 2019 року ухвалу Кагарлицького районного суду Київської області від 12 серпня 2019 року залишено без змін.

Розгляд справи у підготовчому судовому засідання призначався судом неодноразово на 23 грудня 2019 року, 29 січня 2020 року, 21 лютого 2020 року, 17 березня 2020 року, 17 квітня 2020 року, 3 червня 2020 року та відкладався з різних причин.

Так, судом призначено справу до розгляду на 1 липня 2020 року на 12 год. 00 хв.

1 липня 2020 року від представників позивача: ОСОБА_5 та ОСОБА_3 надійшли заяви про відкладення підготовчого судового засідання, у зв`язку запровадженням на території України карантинних обмежень (а.с.22, 23 том 2).

Розгляд справи призначений на 1 липня 2020 року на 12 год. 00 хв. відкладено на 25 серпня 2020 року на 11 год, у зв`язку з неявкою учасників справи (а.с. 24 том 2).

25 серпня 2020 року від представників позивача: ОСОБА_5 та ОСОБА_3 надійшли заяви про відкладення підготовчого судового засідання, у зв`язку запровадженням на території України карантинних обмежень (а.с.27,28 том 2).

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 25 серпня 2020 року позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , третя особа: ПН КМНО Мельник Н.О., про визнання недійсними правочинів залишено без розгляду (а.с. 151-152 том 3).

Залишаючи без розгляду позовну заяву ОСОБА_3 суд першої інстанції керувався положеннями п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, оскільки позивач та його представник повторно не з`явився в судове засідання, Апеляційний суд не погоджується з такими висновками суду з огляду на таке.

Відповідно до ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно з п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до ч.5 ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Отже, правом на залишення заяви без розгляду суд наділений лише в разі повторної неявки в судове засідання належно повідомленого позивача, яка в такому разі визнається як друга неявка поспіль.

Разом з тим, статтею 196 ЦПК України передбачено, що для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій.

Положеннями статті 189 ЦПК України визначено, що завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Верховний Суд у Постанові від 11 березня 2020 року при розгляді справи №761/8849/19 зробив висновок про те, що підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання. Підготовче засідання проводиться судом з повідомленням учасників справи (ч.1 статті 197 ЦПК України).

Відповідно до ч.1 ст. 200 ЦПК України у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті.

Згідно з ч.ч.1,2 ст.211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

За змістом п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Аналіз змісту пункту 3 ч.1 статті 257 ЦПК України свідчить про те, що залишення позовної заяви без розгляду з цієї підстави може мати місце лише в тому випадку, якщо позивач, який був належним чином повідомлений про час слухання справи, повторно не з`явився саме в судове засідання, а не в підготовче засідання.

Такий висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду у складі Другої судової палати Касаційного цивільного суду, викладеною у постанові від 21 жовтня 2019 року у справі № 759/15271/17 (№ 61-14373св19).

Отже, враховуючи те, що на момент постановлення оскаржуваної ухвали розгляд справи перебував на стадії підготовчого провадження, суд першої інстанції передчасно залишив позовну заяву без розгляду в порядку п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, виходячи з того, що сторона позивача не з`явилась у підготовче засідання, а не в судове засідання.

З огляду на викладене, ухвала суду першої інстанції, постановлена з порушенням норм процесуального права, підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 379, 381-384 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_3 - задовольнити.

Ухвалу Кагарлицького районного суду Київської області від 25 серпня 2020 року - скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 29 грудня 2020 року.

Головуючий суддя:

Судді: