Справа № 215/7112/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 грудня 2020 року суддя Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Науменко Я.О., вирішуючи питання про прийняття до розгляду та відкриття провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про скасування заборони на нерухоме майно,

В С Т А Н О В И В:

17.12.2020 до суду надійшла вказана позовна заява, в обґрунтування якої позивач вказує, що 09.04.2001 відповідно до договору дарування вона прийняла в дар від ОСОБА_2 приміщення їдальні № НОМЕР_1 за адресою: АДРЕСА_1 . Після звернення до Департаменту адміністративних послуг виконкому Криворізької міської ради, їй стало відомо, що на зазначене майно накладено обтяження, а саме: заборона на нерухоме майно. Відповідно до інформації з Державних реєстрів обтяження зареєстровано 20.10.2006 за №3922394 Першою криворізькою державною нотаріальною конторою на підставі договору застави, 2929, 30.10.1996. Згідно із листом Приватного нотаріуса Кірієнко І.М. від 13.05.2019, на час укладення договору дарування нерухоме майно під забороною не перебувало.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст. 177 ЦПК України, виходячи з наступного.

До позовної заяви додано копію квитанції про сплату позивачем судового збору у розмірі 420,40 грн..

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до пп. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, судовий збір сплачується за ставкою 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як визначено у ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік», з 1 січня 2020 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 2102грн.

Отже, при зверненні до суду з даним позовом позивач до позовної заяви повинен був додати документ про сплату ним судового збору в розмірі по 840 грн. 80 коп. (2102 грн. х 0,4).

З урахуванням викладеного на виконання даної ухвали позивачу запропонувати надати суду документ, який підтверджує доплату позивачем судового збору до суми 840 грн. 80 коп. за наступними реквізитами:

Отримувач коштів УК у Тернiв.р.м.Кр.Р/Терн.р/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38031648

Банк отримувача Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0004025

Код класифікації доходів бюджету 22030101.

Також, подана заява не відповідає вимогам ч. 5 ст. 177 ЦПК України, всупереч яким докази, що надані до позовної заяви не засвідчені підписом позивача із зазначенням дати такого засвідчення.

Відповідно до ч. 2 ст. 83 ЦПК України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Відповідно до ч.ч. 1, 2, 5 ст. 95 ЦПК України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про скасування заборони на нерухоме майно, залишити без руху та надати позивачу для усунення зазначених недоліків строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Відповідно до пункту 3 розділу XII «Прикінцевих положень» ЦПК України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

СУДДЯ: