Номер провадження 2/754/3047/20
03 грудня 2020 року Деснянський районний суд м.Києва у складі:
головуючого судді Зотько Т.А.
за участю секретаря судового засідання Ковальової В.М.,
представника позивачки ОСОБА_1 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва цивільну справу за позовною ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог, щодо предмету спору: Деснянська районна в м. Києві державна адміністрація про визнання особи такою, що втратив право на проживання, -
ОСОБА_2 в листопаді 2020 року звернулась до суду із позовною заявою до відповідача ОСОБА_3 з вимогами визнати останнього таким, що втратив право користування житловим приміщенням, а саме: квартирою АДРЕСА_1 , мотивуючи заяву тим, що вищевказана квартира належить позивачці на праві приватної власності, на підставі договору купівлі - продажу квартири від 29.05.2015 року, укладеному між позивачкою та ОСОБА_4 . Зазначений договір був посвідчений приватним нотаріусом КМНО Заслоцькою Л.І. та зареєстрований в реєстрі за реєстровим номером № 374. В результаті укладення зазначеного договору позивачка набула право власності на вказану квартиру. У вказаній квартирі 17 червня 2016 року зареєстроване місце проживання громадянина Афганістану ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який не являється членом сім`ї позивачки, факт його зареєстрованого місця проживання в квартирі створює для позивача перешкоди у користуванні її власністю, а відтак враховуючи наведене, приймаючи до уваги відсутність альтернативних варіантів усунути порушення прав нового власника квартири, з метою захисту права власності, щодо вільного володіння, розпорядження та користування власним майном, позивачка змушена звернутись до суду.
Ухвалою судді від 21.11.2019 було відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду в підготовчому засіданні.
Ухвалою судді від 22.05.2020 було закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до розгляду у відкритому судовому засіданні.
В судовому засіданні представник позивачки вимоги позовної заяви підтримала, просила суд про її задоволення, надаючи пояснення посилалась на обставини, що викладені в позовній заяві.
Згідно з вимогами ч.ч.6, 7 ст.128 ЦПК України, судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.
У разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається: фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.
Відповідач в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлявся у встановленому законом порядку за адресою зареєстрованого місця проживання та шляхом розміщення оголошення на веб-сайті «Судова влада України».
Відзиву на позовну заяву від відповідача до суду не надходило.
За даних обставин суд приходить до висновку, що відповідач належним чином повідомлявся судом про розгляд справи.
Представник третьої особи в судове засідання не з"явився, про розгляд справи повідомлений належним чином. В ході розгляду справи від представника адміністрації надійшло клопотання про здійснення розгляду справи у відсутності їх представника та постановити рішення у відповідності до вимог діючого законодавства.
Відповідно до положень ч.1 ст.280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Вивчивши зміст позовної заяви та дослідивши матеріали справи суд вважав за можливе розглянути справу без участі відповідача та представника третьої особи по справі на підставі доказів, які містяться в матеріалах справи та, враховуючи положення ст.ст.280-281 ЦПК України постановити заочне рішення у справі.
Дослідивши зібрані в справі письмові докази, суд приходить до висновку про задоволення вимог позову з огляду на наступне.
За змістом ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Відповідно до ст.47 Конституції України кожен має право на житло. Ніхто не може бути примусово позбавлений житла інакше як на підставі закону за рішенням суду.
Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках
Статтею 76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Відповідно до договору купівлі - продажу від 29.05.2015, ОСОБА_2 набула у власність квартиру АДРЕСА_1 . Предмет договору загальною площею 30, 88 кв.м., у тому числі житловою площею 18, 40 кв.м., складається з однієї кімнати.
Як вбачається з довідки про реєстрацію місця проживання за відомостями наданими Відділом з питань реєстрації місця проживання/ перебування фізичних осіб Деснянської РДА, ОСОБА_3 , громадянин Ісламської республіки Афганістан, ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований в спірній квартирі з 17.06.2015 по теперішній час.
Після реєстрації місця проживання відповідач ОСОБА_3, у квартирі АДРЕСА_2 не проживав та не проживає з 2015 року, що підтверджується Актом про фактичне місце не проживання, складеним Головою правління ЖБК «Кондитер» в присутності мешканців будинку.
Місце фактичного проживання/перебування відповідача встановити не вдалось.
Згідно із ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності.
Власникові, згідно зі ст. 317 ЦК України, належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.
Статтею 319 ЦК України передбачено, що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.
Згідно з положеннями ст. 391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.
Таким чином, власник має право вимагати від осіб, які не є членами його сім`ї, а також не відносяться до кола осіб, які постійно проживають разом з ним і ведуть з ним спільне господарство, усунення порушень свого права власності у будь - який час.
Право власності позивача на квартиру, а саме вільно володіти, користуватися та розпоряджатися майном на власний розсуд, виникло після реєстрації цього права у встановленому законом порядку на підставі договору купівлі-продажу.
Виходячи з вказаного, вимоги позову є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст.41, 47 Конституції України, ст.ст.2, 5, 12, 13, 76-83, 128, 141, 259, 263-265, 268, 280-289, 354, Розділом ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України, ст.ст. 316, 317, 319, 391, 405 ЦК України, ст. 7 Закону України "Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні", суд, -
Позов ОСОБА_2 - задовольнити.
Визнати ОСОБА_3 таким, що втратив право користування житловим приміщенням - квартирою АДРЕСА_1 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У випадку проголошення у судовому засіданні лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Суддя: