Справа № 367/4895/17
Провадження №2/367/672/2020
29 грудня 2020 року Ірпінський міський суд Київської області в складі:
головуючого судді Кафтанова В.В.,
секретаря Сливки А.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду цивільну справу за позовом Бучанської міської ради до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості по пайовому внеску,-
Позивач звернувся до суду з даним позовом, мотивуючи свої вимоги, що 28 березня 2016 року між Бучанською міською радою в особі заступника Бучанського міського голови Смолькіна Олександра Петровича, з одного боку та ОСОБА_1 , яка зареєстрована: АДРЕСА_1 (паспорт НОМЕР_1 , виданий Богунським РВ ГУ МВС України в Житомирській області), було укладено договір пайової участі № 86 від 28 березня 2016 року.
Відповідно до п.1.1 Договору, Замовник зобов`язується прийняти пайову участь у сумі 67 724,00 грн. у розвиток інфраструктури м. Бучі та перерахувати до спеціального фонду м. Бучі на рахунок, відкритий в Управлінні Державного казначейства в Київській області, грошові кошти врозмірі, визначеному у Розрахунку величини пайової участі в розвитку інфраструктури м. Бучі, у зв`язку з будівництвом житлового будинку на АДРЕСА_2 .
Відповідно до п. 2.1 Договору, Замовник зобов`язується перерахувати кошти в сумі, зазначені у п. 1.1 розділу І цього договору, згідно з розрахунком пайової участі замовника, що є невід`ємною частиною цього Договору, до введення об`єкта в експлуатацію.
11 листопада 2015 року Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області було зареєстровано декларацію про готовність до експлуатації об`єкта.
Згідно довідки Фінансового управління Бучанської міської ради № 243 від 30.06.2017 року кошти від ОСОБА_1 в рахунок оплати пайової участі у розвитку населеного пункту згідно договору № 94 надійшли не в повному обсязі. Загальна сума перерахованих коштів становить 2 680,00 грн., з передбачених договором 67 724,00 грн. Загальна сума недоотриманих коштів становить 65 044,00 грн.
Станом на 03.07.2017 року відповідно до довідки Фінансового управління про розрахунок пені по ОСОБА_1 за прострочення платежів про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту, сума пені становить 25 607,46 грн. Всього сума до стягнення становить 90 654,46 грн.
Відповідно до п. 4.2. укладеного Договору, у випадку несвоєчасного внесення коштів як пайової участі в розвиток інфраструктури м. Буча Замовник сплачує пеню в розмірі 0,1 % від загальної суми пайової участі, визначеної п.1.1 розділу І цього договору, за кожен день прострочення платежу, але не більше подвійної облікової ставки НБУ, що діє на момент прострочення виконання зобов`язання.
Згідно з вимогами ч. 2 ст. 625 ЦК України, боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
Виконавчим комітетом Бучанської міської ради був направлений лист від 08.07.2016 року № 04-09/684, щодо відмови у зменшення розміру пайових внесків відповідно до рішення Бучанської міської ради від 26.05.2016 року та повідомлено про термінову сплату коштів пайової участі або у випадку наявності підстав, звернутись із заявою до Бучанської міської ради про розстрочення платежу. На даний момент жодних листів про розстрочення платежу від ОСОБА_2 не надходило.
Таким чином, ОСОБА_1 кошти зі сплати пайового внеску та штрафних санкцій не сплатила та умови договору не виконала.
Несплата ОСОБА_1 пайового внеску, призводить до недоотримання коштів місцевим бюджетом.
Невиконання ОСОБА_1 договірних зобов`язань, вимог Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Цивільного кодексу України, Господарського кодексу України, призводить до порушення інтересів Бучанської міської ради, які полягають в забезпеченні державної політики у сфері містобудування.
У зв`язку з вищевикладеним, позивач просив стягнути з ОСОБА_1 на користь Бучанської міської ради 90 654,46 грн., з них кошти пайової участі у сумі 65 044,00 грн. та нараховану пеню у сумі 25 607,46 грн., а також стягнути судові витрати.
В подальшому позивач зменшив розмір позовних вимог, просив стягнути нараховану пеню за договором № 94 від 28.03.2016 року, яка складає 25 607,46 грн.
Представник позивача в судове засідання не з`явився, до суду від представника позивача надійшла заява про розгляд справи без їх участі, заявлені вимоги підтримують у повному обсязі та просять їх задовольнити.
Відповідач в судове засідання не з`явився, про час, місце та дату судового розгляду справи повідомлявся належним чином, що підтверджується зворотними повідомленнями про отримання поштової кореспонденції суду, а тому відповідно до вимог ст. 280 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу без його участі та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
20.11.2017 року до суду надійшло заперечення від відповідача, згідно якого вважає, сума пайового внеску нею сплачена, а сума штрафних санкцій є незаконною та безпідставною.
Суд, дослідивши письмові докази по справі, вважає позов таким, що підлягає до задоволення, виходячи з наступного.
Так, судом встановлено, що 28 березня 2016 року між Бучанською міською радою в особі заступника Бучанського міського голови Смолькіна Олександра Петровича, з одного боку та ОСОБА_1 , яка зареєстрована: АДРЕСА_1 (паспорт НОМЕР_1 , виданий Богунським РВ ГУ МВС України в Житомирській області), було укладено договір пайової участі № 86 від 28 березня 2016 року.
Відповідно до п.1.1 Договору, Замовник зобов`язується прийняти пайову участь у сумі 67 724,00 грн. у розвиток інфраструктури м. Бучі та перерахувати до спеціального фонду м. Бучі на рахунок, відкритий в Управлінні Державного казначейства в Київській області, грошові кошти врозмірі, визначеному у Розрахунку величини пайової участі в розвитку інфраструктури м. Бучі, у зв`язку з будівництвом житлового будинку на АДРЕСА_2 .
Відповідно до п. 2.1 Договору, Замовник зобов`язується перерахувати кошти в сумі, зазначені у п. 1.1 розділу І цього договору, згідно з розрахунком пайової участі замовника, що є невід`ємною частиною цього Договору, до введення об`єкта в експлуатацію.
11 листопада 2015 року Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області було зареєстровано декларацію про готовність до експлуатації об`єкта.
Згідно довідки Фінансового управління Бучанської міської ради № 243 від 30.06.2017 року кошти від ОСОБА_1 в рахунок оплати пайової участі у розвитку населеного пункту згідно договору № 94 надійшли не в повному обсязі. Загальна сума перерахованих коштів становить 2 680,00 грн., з передбачених договором 67 724,00 грн. Загальна сума недоотриманих коштів становить 65 044,00 грн.
Станом на 03.07.2017 року відповідно до довідки Фінансового управління про розрахунок пені по ОСОБА_1 за прострочення платежів про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту, сума пені становить 25 607,46 грн. Всього сума до стягнення становить 90 654,46 грн.
Відповідно до п. 4.2. укладеного Договору, у випадку несвоєчасного внесення коштів як пайової участі в розвиток інфраструктури м. Буча Замовник сплачує пеню в розмірі 0,1 % від загальної суми пайової участі, визначеної п.1.1 розділу І цього договору, за кожен день прострочення платежу, але не більше подвійної облікової ставки НБУ, що діє на момент прострочення виконання зобов`язання.
Згідно з вимогами ч. 2 ст. 625 ЦК України, боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
Виконавчим комітетом Бучанської міської ради був направлений лист від 08.07.2016 року № 04-09/684, щодо відмови у зменшення розміру пайових внесків відповідно до рішення Бучанської міської ради від 26.05.2016 року та повідомлено про термінову сплату коштів пайової участі або у випадку наявності підстав, звернутись із заявою до Бучанської міської ради про розстрочення платежу. На даний момент жодних листів про розстрочення платежу від ОСОБА_2 не надходило.
Таким чином, ОСОБА_1 кошти зі сплати пайового внеску та штрафних санкцій не сплатила та умови договору не виконала.
Несплата ОСОБА_1 пайового внеску, призводить до недоотримання коштів місцевим бюджетом.
Невиконання ОСОБА_1 договірних зобов`язань, вимог Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Цивільного кодексу України, Господарського кодексу України, призводить до порушення інтересів Бучанської міської ради, які полягають в забезпеченні державної політики у сфері містобудування.
Відповідно до ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону. Замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту.
Повноваження органів місцевого самоврядування у сфері будівництва визначені ст. 31 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», до яких, відповідно до п.1 статті віднесено організацію за рахунок власних коштів і на пайових засадах будівництва реконструкції і ремонту об`єктів комунального господарства та соціально-культурного призначення, жилих будинків, а також шляхів місцевого значення.
На виконання вимог ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», реалізовуючи власні повноваження у сфері будівництва, визначені ст. 31 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», Бучанська міськарада прийняла рішення № 609-23-VІ від 29.03.2012 року «Про затвердження Порядку сплати пайової участі замовника у розвитку інфраструктури міста Буча» зі змінами та доповненнями згідно рішень Бучанської міської ради № 996-35-VІ від 27.12.2012 року, № 1276-42- VІ від 25.07.2013 року та № 1490-46- VІ від 28.11.2013 року, яким затвердила порядок залучення і використання пайової участі.
Відповідно до ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту.
Величина пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається в договорі, укладеному з органом місцевого самоврядування (відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі у розвитку інфраструктури), з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта, визначеної згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами. При цьому не враховуються витрати на придбання та виділення земельної ділянки, звільнення будівельного майданчика від будівель, споруд та інженерних мереж, влаштування внутрішніх і поза майданчикових інженерних мереж і споруд та транспортних комунікацій.
Встановлений органом місцевого самоврядування для замовника розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту не може перевищувати граничний розмір пайової участі у розвитку інфраструктури у розвитку інфраструктури населеного пункту.
Граничний розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту з урахуванням інших передбачених законом відрахуванням не може перевищувати: 10 відсотків загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта - для нежитлових будівель та споруд, 4 відсотка загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта - для житлових будинків.
Відповідно до п. 8 ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається протягом десяти робочих днів з дня реєстрації органом місцевого самоврядування звернення замовника проукладення договору про пайову участь та доданих до нього документів, що підтверджують вартість будівництва об`єкта, з техніко-економічними показниками.
Відповідно до ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», кошти пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту сплачуються в повному обсязі до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію єдиним платежем або частинами за графіком, що визначається договором.
Кошти, отримані як пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту, можуть використовуватися виключно для створення і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури відповідного населеного пункту.
Істотними умовами договору про пайову участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту є: розмір пайового внеску; терміни (графік) оплати пайового внеску; відповідальність сторін.
Невід`ємною частиною договору є розрахунок величини пайового внеску (участі) замовника у створення інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту.
Відповідно до ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що належать до І-ІІІ категорій складності, та об`єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об`єкта до експлуатації.
Відповідно до п. 2 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України «Питання прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів» від 13.04.2011 року № 461, прийняття в експлуатацію об`єктів, що належать до І-ІІІ категорії складності, та об`єктів, будівництво яких здійснено на підставі будівельного паспорта, проводиться шляхом реєстрації Державною архітектурно-будівельною інспекцією та її територіальними органами поданої замовником декларації про готовність об`єкта до експлуатації.
Відповідно до ч. 1 ст. 193 ГК України, суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів,договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться.
Аналогічні приписи містить стаття 526 ЦК України, якою передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Відповідно до ст. 527 ЦК України, боржник зобов`язаний виконати свій обов`язок, а кредитор - прийняти виконання особисто, якщо інше не встановлено договором або законом, не випливає із суті зобов`язання чи звичаїв ділового обороту.
За умовами ч. 1 ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).
Стаття 525 ЦК України передбачає, що одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.
Відповідно до ч. 1 ст. 612 ЦК України, боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.
Згідно зі ст.ст. 610, 611 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання), а у разі порушення зобов`язання, настають правові наслідки, встановлені договором або законом.
При цьому, у відповідності до вимог ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» кошти, отримані як пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту, можуть використовуватися виключно для створення і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури відповідного населеного пункту.
Таким чином, інтереси Бучанської міської ради порушуються у зв`язку з тим, що ненадходження коштів пайової участі до місцевого бюджету перешкоджає виконанню місцевих програм та забезпеченню інтересів територіальної громади м. Буча в частині створення і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста.
Згідно ст. 7 ГК України, відносини у сфері господарювання регулюються, цим Кодексом, законами України, нормативно-правовими актами Президента України та Кабінету Міністрів України, нормативно-правовими актами інших органів державної влади та органів місцевого самоврядування, а також іншими нормативними актами.
Статтею 173 ГК України передбачено, що господарським визнається зобов`язання, що виникає між суб`єктом господарювання та іншим учасником (учасниками) відносин у сфері господарювання з підстав, передбачених цим Кодексом, в силу якого один суб`єкт (зобов`язана сторона, у тому числі боржник) зобов`язаний вчинити певну дію господарського чи управлінсько-господарського характеру на користь іншого суб`єкта (виконати роботу, передати майно, сплатити гроші, надати інформацію тощо), або утриматися від певних дій, а інший суб`єкт (управнена сторона, у тому числі кредитор) має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку.
Відповідно до ч. 8 ст. 110 Цивільно-процесуального кодексу України, позови, що виникають з договорів, у яких зазначено місце виконання або виконувати які через їх особливість можна тільки в певному місці, можуть пред`являтися також за місцем виконанім цих договорів.
Згідно поданих доказів, з урахуванням норм чинного законодавства, суд приходить до висновку, що позовна заява знайшла своє підтвердження в повному обсязі.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. З огляду на викладене фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
На підставі ст.ст. 526, 530, 549, 553, 554, 1049, 1054 ЦК України, керуючись ст.ст. 4, 12, 81, 263-268 ЦПК України суд,-
Позов задовольнити у повному обсязі.
Копію заочного рішення суду направити сторонам для відома.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня його проголошення.
Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги на протязі 30 днів. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя: В.В. Кафтанов