ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-н/753/1238/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"22" грудня 2020 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Коренюк А.М., розглянувши заяву ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення з Державного підприємства "Київський державний завод "Буревісник" нарахованої, але невиплаченої заробітної плати, суддя, -

ВСТАНОВИВ:

Заявник звернувся до суду із заявою про видачу судового наказу щодо стягнення нарахованої, але невиплаченої заробітної плати, при цьому не надав довідку від роботодавця про нараховану, але невиплачену заробітну плату у визначеному заявником розмірі, натомість таким заявником надані довідки про його доходи без визначеної суми боргу, а тому наявний спір про право.

Наказне провадження - особливий вид цивільного процесу, спрямований на вирішення безспірних прав осіб шляхом видачі судового наказу.

Судовий наказ може бути видано, якщо заявлено вимогу про стягнення нарахованої, але не виплаченої працівникові суми заробітної плати та середнього заробітку за час затримки розрахунку (п.1 ч.1 ст. 161 ЦПК України).

Вивчивши матеріали заяви у їх сукупності, а саме вимоги заяви, інші матеріали заяви, на які заявник посилається, як на підставу своїх вимог, суддя вважає за необхідне відмовити у видачі судового наказу, оскільки із її змісту вбачається спір про право.

Відповідно до ч.1 ст. 161 ЦПК України передбачені вичерпні підстави, коли судовий наказ можу бути виданий судом.

Суддя, відповідно до п. 1 ч.1 ст. 165 ЦПК України суддя відмовляє у видачі судового наказу, якщо заявлено вимогу, яка не відповідає вимогам статті 161 цього Кодексу.

Зважаючи на наявність спору про право, підстав для видачі судового наказу немає.

Про відмову у видачі судового наказу суддя постановляє ухвалу не пізніше десяти днів з дня надходження до суду заяви про видачу судового наказу (ч.2 ст. 165 ЦПК України).

Відмова у видачі судового наказу з підстав, передбачених пунктами 3-6 частини першої статті 165 цього Кодексу, унеможливлює повторне звернення з такою самою заявою. Заявник у цьому випадку має право звернутися з тими самими вимогами у позовному порядку (ч.2 ст. 166 ЦПК України).

На підставі викладеного та, керуючись ст. 161, п. 1 ч.1 ст. 165, ч.2 ст. 166 ЦПК України, суддя -

УХВАЛИВ :

У видачі судового наказуОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення з Державного підприємства "Київський державний завод "Буревісник" нарахованої, але невиплаченої заробітної плати, - відмовити.

Відмова у видачі судового наказу з підстав, передбачених пунктами 3-6 частини першої статті 165 цього Кодексу, унеможливлює повторне звернення з такою самою заявою. Заявник у цьому випадку має право звернутися з тими самими вимогами у позовному порядку (ч.2 ст. 166 ЦПК України).

Апеляційна скарга на ухвалу суду протягом п`ятнадцять днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судомому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Відповідно до ст.355 ЦПК України апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Однак відповідно до пп. 15.5 п. 15 розділу «Перехідні положення» ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацією України у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Згідно ч.1 ст.354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Отже, строки оскарження судових рішень в апеляційному порядку складають 30 календарних днів - для рішень і 15 календарних днів - для ухвал, однак апеляційна скарга подається за старими правилами - через суд першої інстанції.

Ухвала про внесення виправлень надсилається всім особам, яким видавалося чи надсилалося судове рішення, що містить описки чи арифметичні помилки.

СУДДЯ: