УХВАЛА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 грудня 2020 року Іллічівський районний суд м.Маріуполя Донецької області під головуванням судді Пустовойт Т.В., за участю секретаря судового засідання Родіної Н.В., позивача ОСОБА_1 , представника позивача ОСОБА_2 , представника відповідача ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Маріуполі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про стягнення боргу за договором позики,

У С Т А Н О В И В:

У березні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до Іллічівського районного суду м.Маріуполя Донецької області з зазначеним позовом.

В обґрунтування позову посилався на укладання договору позики з відповідачем 30 грудня 2010 року та передачу останньому грошових коштів в розмірі 320 000 (триста двадцять тисяч) гривень, що підтверджено відповідним актом прийому-передачі грошей. Відносно повернення боргу позивач неодноразово переписувався з боржником, який постійно підтверджував бажання повернути борг. На початку 2015 року ОСОБА_4 попросив додатково позичити йому грошові кошти в розмірі 180 000 (сто вісімдесят тисяч) гривень, посилаючись, що таким чином загальна сума боргу буде складати 500 000 (п`ятсот тисяч) гривень. На підтвердження своїх намірів в межах додаткової угоди до існуючого між сторонами договору позики ОСОБА_4 10.03.2018р. власноруч видав розписку про те, що повернув 300 доларів США та 7000,00 грн. в рахунок боргу в розмірі 500 000 (п`ятсот тисяч)грн., якій зобов`язується повернути до жовтня 2018 року. Однак до теперішнього часу ОСОБА_4 борг не повернуто у розмірі 484 909,00грн.

Відповідач позовні вимоги не визнав, зазначивши у відзиві, що достовірність договору позики та акту приймання-передачі як докази викликають сумнів. На його думку, копія його підпису накладена на виготовлені копії договору та акту. А з вказаної розписки не вбачається самого факту отримання ним в борг (тобто із зобов`язанням повернення) певної грошової суми.

У процесі розгляду справи представник відповідача ОСОБА_3 , мотивуючи тим, що у ОСОБА_4 немає оригіналів примірників договору позики й акту та йому складно судити про походження в них підпису, подав клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи, проведення якої просив доручити Донецькому науково-дослідницькому інституту судових експертиз, поставивши експертам ряд питань.

Позивач та його представник заперечували проти задоволення клопотання та призначення експертизи, вказуючи, що це дійсно право відповідача, але стороною не зазначені підстави оспорювання підпису, відповідно до вимог Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень не надані суду вільні зразки підпису відповідача. Крім того, не зазначено коли прибуде ОСОБА_4 для надання експериментальних підписів у разі задоволення клопотання. Всі ці фактори унеможливлюють проведення експертного дослідження, і як наслідок, затягнуть розгляд справи.

Суд, заслухавши учасників справи, вивчивши доводи клопотання, дійшов висновку про задоволення клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи з наступних підстав.

Згідно ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Статтею 103 ЦПК України визначено, що суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Так, «суд зобов`язаний забезпечити (організувати) дійсно змагальний процес, тобто створити особам, які беруть участь у справі, всі умови для реалізації ними своїх процесуальних прав і виконання покладених на них процесуальних обов`язків.»

При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд, з урахуванням обставин справи, має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза). Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну. Питання, які ставляться експерту, і його висновок щодо них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта. Призначений судом експерт невідкладно повинен повідомити суд про неможливість проведення ним експертизи через відсутність у нього необхідних знань або без залучення інших експертів.

Відповідно до ст.108 ЦПК України, експертиза проводиться у судовому засіданні або поза межами суду, якщо це потрібно у зв`язку з характером досліджень, або якщо об`єкт досліджень неможливо доставити до суду, або якщо експертиза проводиться за замовленням учасника справи. У разі, якщо суд призначив проведення експертизи експертній установі, керівник такої установи доручає проведення експертизи одному або декільком експертам. Ці експерти надають висновок від свого імені і несуть за нього особисту відповідальність.

Враховуючи,що відповідач ОСОБА_4 наполягає на тому, що він не підписував спірні договір позики та акт прийому-передачі, й така позиція зберігається з початку судового слідства, при цьому, допитані свідки не підтвердили підписання зазначених документів у їх присутності, приймаючи до уваги, що обставини, встановлені експертом при проведенні судової почеркознавчої експертизи можуть мати суттєве значення для правильного вирішення спору, суд доходить до висновку, що проведення судової почеркознавчої експертизи у справі є необхідним.

Оскільки представник відповідача ОСОБА_3 у клопотанні про проведення судової почеркознавчої експертизи вказав, кому має бути доручено проведення такої експертизи Донецькому науково-дослідницькому інституту судових експертиз (84112, м.Слов,янськ, вул.Поштова, 67), суд вважає за необхідне доручити проведення експертизи експертам вказаної установи, поставивши на вирішення експертів наступні питання:

- Чи виконаний підпис та рукописний текст « ОСОБА_4 » від імені ОСОБА_4 на першій сторінці договору позики від 30.12.2010 року у розділі 6 «Срок действия договора» у нижній правій стороні ОСОБА_4 ?

- Чи виконаний підпис та рукописний текст « ОСОБА_4 » від імені ОСОБА_4 на акті прийому-передачі від 30.12.2010 року (додатку №2 до договору позики від 30.12.2010 року) у нижній правій стороні ОСОБА_4 ?

- Чи виконаний підпис від імені ОСОБА_4 на першій сторінці договору позики від 30.12.2010 року у розділі 6 «Срок действия договора» у нижній правій стороні і на акті прийому-передачі від 30.12.2010 року (додатку №2 до договору позики від 30.12.2010 року) у нижній правій стороні за допомогою технічних прийомів, зокрема перемалюванням на просвіт з використанням моделі підпису ОСОБА_4 ?

Згідно ст.252 ЦПК України, суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадках призначення судом експертизи.

Для проведення досліджень орган, який призначив експертизу, повинен надати експерту вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку особи, яка підлягає ідентифікації.

Отже, суд, з урахуванням позиції позивача, щодо ненадання відповідачем зразків підписів та перебування останнього поза межами держави Україна, роз`яснює сторонам у справі, що відповідно до ст.109 ЦПК України, у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Керуючись ст.ст.103-105, 252, 253, 259, 260 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Клопотання представника відповідача ОСОБА_3 про призначення судової почеркознавчої експертизи у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про стягнення боргу за договором позики - задовольнити.

Призначити у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про стягнення боргу за договором позики судову почеркознавчу експертизу.

Попередити експерта про кримінальну відповідальність за ст.ст.384, 385 КК України за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

На вирішення експертизи поставити наступне питання:

- Чи виконаний підпис та рукописний текст « ОСОБА_4 » від імені ОСОБА_4 на першій сторінці договору позики від 30.12.2010 року у розділі 6 «Срок действия договора» у нижній правій стороні ОСОБА_4 ?

- Чи виконаний підпис та рукописний текст « ОСОБА_4 » від імені ОСОБА_4 на акті прийому-передачі від 30.12.2010 року (додатку №2 до договору позики від 30.12.2010 року) у нижній правій стороні ОСОБА_4 ?

- Чи виконаний підпис від імені ОСОБА_4 на першій сторінці договору позики від 30.12.2010 року у розділі 6 «Срок действия договора» у нижній правій стороні і на акті прийому-передачі від 30.12.2010 року (додатку №2 до договору позики від 30.12.2010 року) у нижній правій стороні за допомогою технічних прийомів, зокрема перемалюванням на просвіт з використанням моделі підпису ОСОБА_4 ?

Проведення експертизи доручити Донецькому науково-дослідницькому інституту судових експертиз (84112, Донецька область, м.Слов`янськ, вул.Поштова, 67).

У розпорядження експерта надати цивільну справу №264/1719/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про стягнення боргу за договором позики.

Провадження у справі зупинити до надходження висновку експерта.

Зобов`язати ОСОБА_4 надати суду вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку у строк до 05 січня 2021 року.

Роз`яснити сторонам наслідки ухилення від проведення експертизи, передбачені ст.109 ЦПК.

Оплату за проведення експертизи покласти на відповідача ОСОБА_4 .

Висновок експертизи направити до Іллічівського районного суду м.Маріуполя Донецької області.

Копію ухвали направити Донецького науково-дослідницького інституту судових експертиз та учасникам справи.

Ухвала може бути оскаржене в апеляційному порядку до Донецького апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до апеляційної інстанції в п`ятнадцятиденний строк з дня проголошення ухвали.

Учасник справи, якому ухвалу не було вручено у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення його повного тексту.

Суддя: Т. В. Пустовойт