Провадження № 2/369/2012/20
РІШЕННЯ

Іменем України

31.12.2020 м.Київ

Києво- Святошинський районний суд Київської області в складі

головуючої судді Ковальчук Л.М.,

при секретарі Житар А.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Європейка» про стягнення пені за договором купівлі-продажу майнових прав на квартиру та відшкодування шкоди,

В С Т А Н О В И В:

До суду звернувся позивач із позовом до відповідача та просив стягнути з останнього пеню за порушення зобов`язань за договором купівлі-продажу майнових прав № С103/11/1461467 у розмірі 44461 грн 31 коп. за період 01.11.2017 по 01.10.2018; стягнути матеріальну шкоду за оренду квартири за адресою: АДРЕСА_1 в розмірі 69000 грн 00 коп. за період з 01.11.2017 по 01.10.2018; стягнути моральну шкоду за порушення зобов`язань за договором купівлі-продажу майнових прав № С103/11/146/1467 у розмірі 30000 грн 00 коп. за період з 01.11.2017 по 01.10.2018. В обґрунтуванні позову вказано, що між позивачем та відповідачем укладено договір купівлі-продажу майнових прав № С103/11/1461467 на об`єкт нерухомості, а саме квартиру, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 . Згідно п.2.10 договору, термін введення об`єкта будівництва в експлуатацію встановлений у специфікації, у якій зазначено введення в експлуатацію 30.06.2017. Термін введення об`єкта будівництва може бути перенесено на строк, що не перевищує 4 календарних місяців, за умови обов`язкового повідомлення про це покупця. Таке перенесення не вважається порушенням продавцем умов цього договору. Граничний термін введення об`єкта будівництва в експлуатацію відповідно до договору - 30.10.2017. Відповідачем у зазначений строк об`єкт будівництва в експлуатацію введено не було. Відповідно до п. 6.10 договору, у випадку, якщо продавець, з урахуванням п.2.10 цього договору порушить термін введення об`єкту будівництва в експлуатацію, він зобов`язаний сплатити на користь покупця пеню у розмірі подвійної облікової ставки НБУ від вартості майнових прав за цим договором за кожен день прострочення. Окрім цього, внаслідок порушення відповідачем умов договору позивач був змушений винаймати житло та сплачувати орендну плату. Також вказано, що позивач поніс моральні страждання.

Позивач у судове засідання не з`явився, позивач подав заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримав та просив задовольнити.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, подав до суду письмовий відзив, у якому просив у позові відмовити в зв`язку з тим, що вини відповідача у порушенні строків введення об`єкта будівництва в експлуатацію немає, оскільки затримка відбулася з вини органів державної влади. Зазначив, що про перенесення строків було повідомлено позивача по телефону та через офіційне повідомлення на офіційній сторінці в мережі Facebook. Вказав, що позивачем не підтверджено доказами завдання йому моральної шкоди.

Позивач подав відповідь на відзив, у якому спростовував доводи відповідача.

Представник відповідача подав заперечення на відповідь на відзив, у яких наводив доводи безпідставності позовних вимог.

Фіксування судового засідання технічним записом не здійснювалося відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Відповідно до ч.5 ст.268 ЦПК України датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Дослідивши матеріали справи, суд доходить висновку, що в задоволенні позову слід відмовити із таких підстав.

Судом встановлено, що між позивачем та відповідачем укладено договір купівлі-продажу майнових прав № С103/11/1461467 на об`єкт нерухомості, а саме квартиру, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 .

Згідно умов п. 2.1. даного договору продавець ТОВ «Європейка» продає Покупцю майнові права на об`єкт нерухомості, яким згідно Специфікації - Додаток № 1, що є невід`ємною частиною договору.

Відповідно до умов п. 2.10. вказаних договорів термін введення об`єкта будівництва в експлуатацію встановлений у Специфікації (Додаток№ 1 до Договору). Термін введення об`єкта будівництва може бути перенесено на строк, що не перевищує 4 (чотирьох) календарних місяців, за умови обов`язкового повідомлення про це покупця. Таке перенесення не вважається порушенням Продавцем умов цього договору.

Відповідно до специфікації термін введення об`єкта будівництва в експлуатацію є 30 червня 2017 року.

У відповідності до п. 6.10. договору у випадку, якщо продавець, з урахуванням п. 2.10. цього договору, порушить термін введення об`єкту будівництва в експлуатацію, він зобов`язаний сплатити на користь покупця пеню у розмірі подвійної облікової ставки НБУ від вартості майнових прав за цим Договором за кожен день прострочення.

Згідно п. 11.1. договору будь-які зміни або доповнення до цього договору повинні бути викладені у письмовій формі і належним чином підписані сторонами.

Будь-які зміни і доповнення до цього договору, виконані відповідно до вимог п. 11.1., складають невід`ємну частину цього Договору (п. 11.2. договору).

Станом на 30 червня 2017 року об`єкти будівництва в експлуатацію не були введені.

14.03.2018 позивач звернувся із вимогою до відповідача, у якій просив повідомити причини порушення терміну введення в експлуатацію об`єкта будівництва, термін введення в експлуатацію. Також поставлено питання чи буде сплачена пеня за порушення умов договору, а також збитки за витрати на оренду житла, моральна шкода. Піднято питання про момент передачі майнових прав по акту прийому-передачі на об`єкт нерухомості.

29.05.2018 позивач звернувся із заявою до відповідача у якій наголосив на питаннях, вказаних вище.

В добровільному порядку вимогу щодо виплати нарахованої пені за порушення терміну введення об`єктів будівництва в експлуатацію ТОВ «Європейка» виконано не було.

Рішенням Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 10.10.2017 № 3 про скасування дії містобудівних умов та обмежень № 269/2016 від 01.12.2016 прийнято рішення про скасування дії містобудівних умов та обмежень № 269/2016 від 01.12.2016.

Рішенням Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 13.11.2017 № 412 скасовано декларацію про початок виконання будівельних робіт від 26.12.2016 № КС 92 на об`єкт будівництва «Багатоквартирний житловий будинок», що розташований за адресою: АДРЕСА_3 , замовник ТОВ «Європейка»; декларації про початок виконання будівельних робіт від 26.12.2016 № КС 17 на об`єкт будівництва «Багатоквартирний житловий будинок», що розташований за адресою: АДРЕСА_4 , замовник ТОВ «Європейка»; декларації про початок виконання будівельних робіт від 05.12.2016 № КС 39 на об`єкт будівництва «Багатоквартирний житловий будинок», що розташований за адресою: АДРЕСА_5 , замовник ТОВ «Європейка»; декларації про початок виконання будівельних робіт від 05.12.2016 № КС 28 на об`єкт будівництва «Багатоквартирний житловий будинок», що розташований за адресою: АДРЕСА_6 , замовник ТОВ «Європейка».

Наказом Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 13.11.2017 № 479 наказано скасувати реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт від 26.12.2016 № КС 92 на об`єкт будівництва «Багатоквартирний житловий будинок», що розташований за адресою: АДРЕСА_3 , замовник ТОВ «Європейка»; декларації про початок виконання будівельних робіт від 26.12.2016 № КС 17 на об`єкт будівництва «Багатоквартирний житловий будинок», що розташований за адресою: АДРЕСА_4 , замовник ТОВ «Європейка»; декларації про початок виконання будівельних робіт від 05.12.2016 № КС 39 на об`єкт будівництва «Багатоквартирний житловий будинок», що розташований за адресою: АДРЕСА_5 , замовник ТОВ «Європейка»; декларації про початок виконання будівельних робіт від 05.12.2016 № КС 28 на об`єкт будівництва «Багатоквартирний житловий будинок», що розташований за адресою: АДРЕСА_6 , замовник ТОВ «Європейка».

Стаття 549 ЦК України визначає, що неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання.

Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання.

Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Право на неустойку виникає незалежно від наявності у кредитора збитків, завданих невиконанням або неналежним виконанням зобов`язання (ст. 550 ЦК України).

Відповідно до ст. 551 ЦК України предметом неустойки може бути грошова сума, рухоме і нерухоме майно.

Ч.1 та ч.2 ст. 509 Цивільного кодексу України встановлено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.

Ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлює порядок прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів.

Ч.1 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та об`єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об`єкта до експлуатації протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви. Форма декларації про готовність об`єкта до експлуатації, порядок її подання і реєстрації визначаються Кабінетом Міністрів України.

Ч.2 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками, здійснюється на підставі акта готовності об`єкта до експлуатації шляхом видачі органами державного архітектурно-будівельного контролю сертифіката у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України. Форма акта готовності об`єкта до експлуатації, форма сертифіката, порядок його видачі, розмір та порядок внесення плати за видачу сертифіката визначаються Кабінетом Міністрів України.

Акт готовності об`єкта до експлуатації підписується замовником, генеральним проектувальником, генеральним підрядником або підрядником (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників), субпідрядниками, страховиком (якщо об`єкт застрахований).

Відповідно до ч.4 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» прийняття рішення про реєстрацію (повернення) декларації про готовність об`єкта до експлуатації, видачу (відмову у видачі) сертифіката здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю протягом десяти робочих днів з дати подання відповідних документів.

Згідно ч.5 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» датою прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта є дата реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації або видачі сертифіката.

Ч.2 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що зареєстрована декларація про готовність об`єкта до експлуатації або сертифікат є підставою для укладення договорів про постачання на прийнятий в експлуатацію об`єкт необхідних для його функціонування ресурсів - води, газу, тепла, електроенергії, включення даних про такий об`єкт до державної статистичної звітності та оформлення права власності на нього.

Механізм прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів визначений Порядком прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 461 (з наступними змінами і доповненнями).

Згідно п.3 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та об`єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об`єкта до експлуатації (далі - декларація).

Прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками, а також комплексів (будов), до складу яких входять об`єкти з різними класами наслідків (відповідальності), здійснюється на підставі акта готовності об`єкта до експлуатації шляхом видачі відповідними органами державного архітектурно-будівельного контролю сертифіката.

П.4 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів встановлено, що надання (реєстрація), повернення (відмова у видачі) чи скасування реєстрації документів, що підтверджують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю, визначеними статтею 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Повноваження Держархбудінспекції здійснюються її апаратом. При цьому реєстрація (повернення, скасування реєстрації) декларації щодо об`єктів, які розміщено на території кількох адміністративно-територіальних одиниць та вплив (відповідно до проектної документації) від діяльності яких після прийняття в експлуатацію буде поширюватися на дві і більше адміністративно-територіальні одиниці, здійснюється безпосередньо апаратом Держархбудінспекції, а щодо інших об`єктів - її територіальними органами за місцезнаходженням таких об`єктів.

Оскільки прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю, то відносини щодо прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів належить не до цивільно-правових, а до публічно-правових відносин.

За вказаних обставин, враховуючи, що термін прийняття Об`єктів будівництва в експлуатацію в Договорі купівлі-продажу майнових прав на квартиру конкретною датою не визначений, замість цього вказана орієнтовна дата, склад цивільно-правового порушення зі сторони відповідача відсутній. Це виключає можливість застосувати до відповідача цивільно-правову відповідальність у вигляді стягнення неустойки (пені).

Відповідно до умов п. 6.11 Договору купівлі-продажу майнових прав продавець звільняється від відповідальності за невиконання п. 3.1 цього договору, з урахуванням п. 2.10 цього договору, якщо затримка відбулася з вини: органів виконавчої влади, місцевого самоврядування, експлуатуючих організацій, органів дозвільної системи.

Отже, порушення строків введення об`єктів будівництва відбулось в результаті прийняття актів і дій органів влади, а також інших обставин поза контролем сторін.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що позов не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 15, 16, 509, 549, 551 ЦК України, ст. ст. 3, 4, 5, 80, 141, 259, 264, 265, 268 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

В задоволенні позову ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Європейка» про стягнення пені за договором купівлі-продажу майнових прав на квартиру та відшкодування шкоди, відмовити.

Інформація про позивача: ОСОБА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса місця реєстрації: АДРЕСА_7 .

Інформація про відповідача: Товариство з обмеженою відповідальністю «Європейка», , місце знаходження: вул.Валентини Чайки, 16 оф. 427/1 с. Чайки Києво-Святошинського району Київської області.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду через Києво-Святошинський районний суд Київської області шляхом подання апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складення повного рішення суду.

Суддя Ковальчук Л.М.