П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 грудня 2020 року м. Київ

Справа № 759/13811/20

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Стрижеуса А.М.,

суддів: Поливач Л.Д., Шкоріної О.І.

учасники справи: позивач ОСОБА_1

відповідач ОСОБА_2

розглянувши в письмовому провадженні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , подану адвокатом Бітківським Володимиром Михайловичем на ухвалу Святошинського районного суду м. Києва від 28 серпня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів,-

Справа № 759/13811/20
№ апеляційного провадження:22-ц/824/15190/2020
Головуючий у суді першої інстанції: Ул`яновська О.В.
Доповідач у суді апеляційної інстанції: Стрижеус А.М.
В С Т А Н О В И В:

У серпні 2020 року позивач ОСОБА_1 через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему, звернулася до Святошинського районного суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про стягнення аліментів.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 17 серпня 2020 року було надано строк для усунення недоліків. Зокрема, судом першої інстанції при вивченні позовної заяви було встановлено, що додані до матеріалів позовної заяви документи не засвідчені належним чином, з урахуванням ст. 95 Цивільного процесуального кодексу України та відповідно до вимог Національного стандарту України, затвердженого Державним комітетом з питань технічного регулювання та споживчої політики №55 від 07.04.2003р., та в супереч положенням п.8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позивачем не зазначено щодо наявності в останньої або в іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких долучені до позовної заяви.

Позивачем має бути долучено до матеріалів позовної заяви документи відповідно до переліку, зазначеного у позовній заяві, у копіях, засвідчених в порядку, встановленому чинним законодавством України, або власноручно із зазначенням про наявність у позивача оригіналів таких документів, або у разі відсутності у позивача оригіналів таких документів - із зазначенням про наявність у іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких долучено до позовної заяви.

Згідно ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

На виконання вимог ухвали суду від 17 серпня 2020 року, через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему було подано заяву про усунення недоліків.

Ухвалою Святошинскього районного суду м. Києва від 28 серпня 2020 року в зв`язку з тим, що зазначена заява не свідчить про належне виконання ухвали суду від 17 серпня 2020 року, позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів визнано неподаною та повернуто позивачу.

Не погоджуючись з таким судовим рішенням, представником позивача адвокатом Бітківьким В.М. подано апеляційну скаргу, в якій він просить ухвалу суду скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права.

19 листопада 2020 року матеріали цивільної справи № 759/13811/20 надійшли до Київського апеляційного суду.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями

від 19 листопада 2020 року справу передано судді-доповідачу.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 20 листопада 2020 року відкрито апеляційне провадження у цій справі.

Копію ухвали про відкриття провадження разом з копіями апеляційної скарги та доданими до неї матеріалами надіслано учасникам справи і встановлено строк для подачі відзиву на апеляційну скаргу тривалістю п`ять днів з моменту отримання копії цієї ухвали.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 24 листопада 2020 року справу призначено до розгляду без повідомлення учасників справи в порядку письмового провадження, оскільки апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини першої статті 353 ЦПК України, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи (частина друга стаття 369 ЦПК України).

А згідно пункту 6 частини першої статті 353 ЦПК України ухвалу суду першої інстанції про повернення заяви позивачеві може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Постановляючи ухвалу про визнання позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів неподаною та повернення позивачу, суд першої інстанції виходив з того, що заява про усунення недоліків не свідчить про належне виконання ухвали суду від 17 серпня 2020 року.

Колегія суддів вважає такий висновок необґрунтованим, з огляду на таке.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) визначено право людини на доступ до правосуддя, а статтею 13 Конвенції - ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення. Пряма чи опосередкована заборона законом на захист певного цивільного права чи інтересу не може бути виправданою. Тому пункт 1 статті 6 Конвенції гарантує кожному право звернутися до суду з будь-якою вимогою щодо своїх цивільних прав та обов`язків. У такий спосіб здійснюється право на суд, яке включає не лише право ініціювати провадження, а й право отримати вирішення спору судом.

Крім того, при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції.

Відповідно до ч.ч. 1,2 ст. 95 ЦПК України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Частиною 3 ст. 95 ЦПК України визначено, що учасники справи мають право подавати письмові докази в електронних копіях, посвідчених електронним цифровим підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до закону.

Тобто, електронні копії доказів, які долучено до позовної заяви є такими, які прирівнюється до власноручного підпису відповідно до закону, оскільки вони посвідчені електронним цифровим підписом представника позивача, та останні з урахуванням положень ст. 95 ЦПК України необхідно вважати такими, які належним чином засвідчені.

Відповідно до частини б статті 95 ЦПК України, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу.

За таких обставин, суд першої інстанції не позбавлений можливості витребувати оригінали доказів, поданих в копіях для їх перевірки.

Щодо обов`язку надавати копії позовної заяви разом із доданими до неї документами, то колегія суддів зазначає, що позовна заява подана через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

У частинах 5,6 ст. 43 ЦПК України зазначено, що документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Згідно з ч. 7 ст. 43 ЦПК України учасник справи звільняється від обов`язку надсилати іншим учасникам справи або подавати до суду копії документів відповідно до кількості учасників справи, якщо він подає документи до суду в електронній формі. У такому разі копії відповідних документів іншим учасникам справи направляє суд. Якщо обсяг документів є надмірним, суд направляє учасникам справи тільки копії процесуальних документів та повідомлення про можливість ознайомитися з іншими матеріалами в приміщенні суду або через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Згідно з пунктом 5 частини першої статті 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

За правилами пункту 4 частини першої статті 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є, зокрема, порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Зважаючи на те, що судом першої інстанції було допущено порушення норм процесуального права, що призвело до постановлення помилкової ухвали, колегія суддів дійшла висновку, що ухвала Святошинського районного суду міста Києва від 28 серпня жовтня 2020 року підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Разом з тим, колегія суддів вважає необхідним зазначити, що згідно із підпунктами 15.1, 15.2, 15.3 пункту 1 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі. Позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в автоматизованій системі документообігу суду в день надходження документів. Розгляд справи у суді здійснюється за матеріалами справи у паперовій формі.

Станом на дату надходження до Святошинського районного суду м.Києва позовної заяви ОСОБА_1 в електронній формі Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему не затверджено, відтак відсутні правові підстави для звернення до суду в системі «Електронний суд», що унеможливлює її прийняття судом саме в електронній формі.

Враховуючи викладене, до початку функціонування в Україні Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи всі документи мають подаватися в паперовому вигляді, а письмові заяви повинні мати власноручний підпис заявника (представника заявника).

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини її основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Правова позиція щодо заяв, поданих у електронній формі до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи викладена Верховним Судом в ухвалах від 07 березня 2019 року у справі №163/207/17, від 10 травня 2019 року у справі №522/1959/17.

Керуючись ст.ст.259, 268, 367, 374, 376, 382, 383, 384, 389, 390 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , подану адвокатом Бітківським Володимиром Михайловичем - задовольнити.

Ухвалу Святошинського районного суду м. Києва від 28 серпня 2020 року - скасувати, справу передати для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя-доповідач: А.М. Стрижеус

Судді: Л.Д. Поливач

О.І. Шкоріна