печерський районний суд міста києва
Справа № 725/5193/20-ц
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 грудня 2020 року суддя Печерського районного суду м. Києва Вовк С. В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Укразалізниця» про захист честі, гідності, ділової репутації та відшкодування моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

04 грудня 2020 року до Печерського районного суду м. Києва, на виконання ухвали Першотравневого районного суду м. Чернівців від 11 листопада 2020 року, надійшла вказана позовна заява, для розгляду якої визначено суддю, для розгляду справи у відповідності до пункту 15 Розділу XIII Перехідні положення та ст. 33 Цивільного процесуального кодексу України від 18 березня 2004 року № 1618-IV (у редакції Закону № 2147-VIII від 03 жовтня 2017 року), та передано, згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями, для вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Згідно з частиною першою статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

У відповідності до частини першої ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

І. Пунктом 3 частини третьої статті 175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Натомість власне ціна позову не визначена стороною позивача і не зазначений її розрахунок, у відповідності до пункту 3 частини третьої статті 175, пункту 1 частини першої статті 176 ЦПК України.

ІІ. Згідно з частиною четвертою статті 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У поданій позовній заяві позивач просить суд:

- визнати, що поширені відповідачем відомості про те, що позивач перебувала у стані алкогольного сп`яніння на робочому місці, не відповідають дійсності та принижують її честь, гідність та ділову репутацію;

- зобов`язати відповідача спростувати поширену інформацію у газеті «Магістраль»;

- стягнути з відповідача компенсацію моральної шкоди у розмірі 20 000, 00 грн.

Згідно з частиною третьою статті 23 Цивільного кодексу України, моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Аналіз даної норми дає підстави зробити висновок про те, що позовна вимога про відшкодування моральної шкоди може мати або майновий, або немайновий характер, який є похідним від обраного позивачем способу відшкодування моральної шкоди. Якщо позивач просить відшкодувати моральну шкоду грошовими коштами або майном, то така вимога набуває майнового характеру. Якщо позивач обрав інший спосіб відшкодування, що не має грошового вираження, - то така вимога є немайновою.

Згідно з частиною першою статті 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, майнового - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2020 рік», у частині першій статті 7, встановлено розмір прожиткового мінімуму на одну працездатну особу в розрахунку на місяць - 2 102, 00 грн.

За частиною третьою статті 6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Виходячи з наведеного, заявник мав сплатити суму судового збору, відповідно до встановлених Законом України «Про судовий збір» ставок та кількості позовних вимог - дві вимоги немайнового характеру і одна майнового (2 522, 40 грн = 840, 80 грн х 3).

Разом з позовною заявою подано квитанцію № 98793 від 09 листопада 2020 року про сплату судового збору у розмірі 840, 80 грн.

Відтак, при зверненні до Печерського районного суду м. Києва судовий збір у розмірі 1 681, 60 грн (840, 80 грн х 2) заявнику слід сплатити на реквізити: отримувач коштів: УК у Печер. р-ні / Печерс. р-н; код отримувача (код за Єдиним державним реєстром підприємств і організацій України): 38004897; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача: 899998; рахунок отримувача: UA0026007; код класифікації доходів бюджету: 22030101; призначення платежу: 22030101;101; (код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); судовий збір за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Печерський районний суд міста Києва.

Недоліки позовної заяви підлягають усуненню шляхом подання до суду оригіналу платіжного документу про сплату судового збору, відповідно до частини четвертої статті 177 ЦПК України, та наведення розрахунку суми компенсації моральної шкоди.

ІІІ. У відповідності до роз`яснень Верховного Суду України, що містяться у пункті 14 постанови Пленуму від 27 лютого 2009 року № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи», при вирішенні питання про відкриття провадження у справі судам слід звертати увагу на відповідність позовної заяви (заяви) вимогам ст. 119 ЦПК (у редакції ЦПК України дійсній до набрання чинності Закону № 2147-VIII від 03 жовтня 2017 року), тобто у частині відповідності заяви до форми і змісту з врахуванням особливостей категорії правовідносин.

Аналогічними за змістом є положення статті 175 ЦПК України у редакції Закону № 2147-VIII від 03 жовтня 2017 року, якою визначено вимоги для позовної заяви.

Таким чином, заява має містити, зокрема, відомості про те, в який спосіб була поширена інформація, що порушує особисті немайнові права позивача (заявника), яка саме інформація поширена відповідачем (відповідачами), із зазначенням часу, способу й осіб, яким така інформація повідомлена, інші обставини, які мають юридичне значення, а також посилання на докази, що підтверджують кожну з таких обставин, а також зазначення способу захисту, в який позивач бажає захистити своє порушене право.

Зміст позовних вимог (пункт 4 частини третьої статті 175 ЦПК України) - це певна форма захисту, яку просить позивач від суду, тому це має суттєве значення при розгляді справи, і відповідно вимагає чітко визначеного формулювання. Запропонований позивачем текст спростування має бути представлений суду та враховуватися при постановленні судового рішення.

Відповідно до постанови Пленуму від 27 лютого 2009 року № 1, спростування має здійснюватися у такий самий спосіб, у який поширювалася недостовірна інформація, при цьому заявник у прохальній частині просить суд зобов`язати відповідача спростувати спірну інформацію у такий же спосіб, у який вона була поширена, не називаючи його та обмежуючись загальним формулюванням без вказівки чіткого і конкретного способу.

Текст таких висловів та інформації повинен бути відображений у прохальній частині, так само, як і запропонований позивачем текст спростування, оскільки суд, як і сторони, має ознайомитися, дослідити, оцінити у сукупності з іншими поданими належними доказами, та врахувати при постановленні судового рішення.

Відтак, у позовній заяві мають міститися детальні відомості, а не загальні твердження, про те, коли та у який спосіб була поширена інформація відповідачем, з посиланням на належні та допустимі докази, тому заявникові слід уточнити зміст прохальної частини, відобразивши, які вислови та інформацію, поширену відповідачем, позивач просить суд визнати недостовірними та такими, що посягають на честь, гідність і підлягають спростуванню.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві, що встановлено положеннями частини третьої ст. 185 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 1-19, 23, 33, 34, 49, 174-177, 184, 185, 352-355 Цивільного процесуального кодексу України, суддя,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Укразалізниця» про захист честі, гідності, ділової репутації та відшкодування моральної шкоди, залишити без руху, надавши позивачу строк у десять днів для усунення зазначених недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає, набирає законної сили негайно після її підписання суддею, заперечення на ухвалу включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя С. В. Вовк