ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
________________________________________________________________________________

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 грудня 2020 року Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді Ковалевської Л.М.,

за участі секретаря Омельчук С.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Фастів Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Кожанської селищної ради Фастівського району Київської області, третя особа: ОСОБА_3 про визнання права власності на квартиру, -

ВСТАНОВИВ:

Позивачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 звернулися до суду з позовною заявою до відповідача Кожанської селищної ради Фастівського району Київської області про визнання права власності на квартиру, посилаючись на те, що з 1997 року вона проживала та була зареєстрована в квартирі АДРЕСА_1 . У 1997 році зареєструвала шлюб з ОСОБА_3 , який у 2015 році розірвано. Від подружнього життя, у 1998 році народився син ОСОБА_4 . ОСОБА_5 чоловік у спірній квартирі не проживав. Будинок АДРЕСА_2 , перебуває на балансі Кожанської селищної ради та станом на 01.01.2013 на праві власності ні за ким не зареєстрована. При зверненні представника позивача до Фастівської РДА з приводу надання інформації про створення та існування органу приватизації при Фатівській РДА або Фастівській районній раді, отримала відповідь, що при адміністрації не створено орган приватизації, до повноважень районної ради не належить вирішення даного питання. У вересні 2019 року, при зверненні до Кожанської селищної ради Фастівського району із заявою про створення органу приватизації, отримала відповідь, що немає можливості створити орган приватизації, за відсутністю в бюджеті коштів на створення і функціонування зазначеного органу. У зв`язку з чим, позивач не може реалізувати своє право на житло через місцеві органи, що стало підставою звернення до суду.

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 31 серпня 2020 року провадження у справі було відкрито за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 01 жовтня 2020 року закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду по суті.

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 14 грудня 2020 року залучено до участі у справі, як третю особу, що заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору ОСОБА_3 .

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 , її представник та представник позивача ОСОБА_2 адвокат Твердохліб М.В. позовні вимоги підтримали та надали пояснення аналогічним викладеними в позовній заяві та просили вимоги задовольнити.

В судове засідання представник відповідача не з`явився, до канцелярії суду подали клопотання в якому просили справу розглянути в їх відсутність та ухвалити рішення згідно закону.

В судовому засіданні третя особа ОСОБА_3 позов визнав, не заперечував проти його задоволення, своїм правом на заявлення самостійних вимог щодо предмета спору не скористався.

Заслухавши думку позивача, представника позивача адвоката Твердохліб М.В., третьої особи ОСОБА_3 , дослідивши наявні в матеріалах справи письмові докази у їх сукупності, суд вважає встановленими наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Статтею 15,16 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Згідно статті 41 Конституції України - право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом.

За змістом ст. 9 ЖК України громадяни мають право на приватизацію квартир (будинків) державного житлового фонду, житлових приміщень у гуртожитках, які перебувають у власності територіальних громад, або придбання їх у житлових кооперативах, на біржових торгах, шляхом індивідуального житлового будівництва чи одержання у власність на інших підставах, передбачених законом.

Житлові права охороняються законом, за винятком випадків, коли вони здійснюються в суперечності з призначенням цих прав чи з порушенням прав інших громадян або прав державних і громадських організацій.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 з 1997 року, що підтверджується довідкою виданою Кожанською селищною радою Фастівського району Київської області від 12.08.2019 за № 577 (а.с.13).

Згідно свідоцтва про одруження серії НОМЕР_1 було укладено шлюб між ОСОБА_6 та ОСОБА_3 29 листопада 1997 року (а.с.6).

Рішенням Фастівського міськрайонного суду Київської області від 29 грудня 2015 року шлюб було розірвано (а.с.9).

Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 виданого Відділом РАГС Фастівського району Київської області 07 липня 1998 року народився син ОСОБА_2 (а.с.7).

Згідно Довідки виданої КП ФМР «Фастівське БТІ» від 22 серпня 2019 року № 1125, станом на 21.04.2006 житловий будинок АДРЕСА_3 , знаходився на балансі Кожанської селищної ради. На квартиру АДРЕСА_4 , на ім`я ОСОБА_1 , ОСОБА_3 та ОСОБА_2 Кожанською селищною радою видано Рішення №2-4-У від 21.04.2006 «Про передачу квартири в приватну власність». Станом на 01.01.2013 право власності на квартиру АДРЕСА_1 не зареєстровано (а.с.10).

Згідно рішення Кожанської селищної ради Фастівського району Київської області від 21.04.2006 за № 8-2-У «Про передачу у приватну власність квартиру АДРЕСА_1 », передано квартиру АДРЕСА_1 громадянам: ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_2 (а.с.12).

При зверненні ОСОБА_1 до Кожанської селищної ради Фастівського району Київської області з питання приватизації даної квартири, Кожанська селищна рада Фастівського району Київської області надала їй довідку за №656 від 04.09.2019 про те, що при Виконавчому комітеті Кожанської селищної ради відсутній орган приватизації (а.с.14).

Тому, позивач звернулася до Кожанської селищної ради Фастівського району Київської області з заявою про створення органу приватизації. На що, Кожанська селищна рада надала ОСОБА_1 відповідь про те, що орган приватизації при виконавчому комітеті селищної ради створити немає можливості у зв`язку з тим, що в бюджеті Кожанської селищної ради кошти на створення і функціонування відсутні (а.с.18).

На звернення представника позивача до Фастівської районної державної адміністрації Київської області про створення органу приватизації при Фастівській РДА та Фастівській районній раді, листом від 16.09.2019 за № 06-28/3104 повідомлено, що при Фастівській РДА не створено орган приватизації (а.с.20).

На звернення представника позивача до Фастівської районної ради Київської області про створення та існування органу приватизації при Фастівській районній раді, листом від 30.09.2019 за № 01-14/398 повідомлено, що вирішення даного питання не належить до повноважень районної ради (а.с.22).

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 47 Конституції України одним із конституційних прав громадян є право на житло. Гарантіями здійснення цього права є обов`язок створення державою умов, за яких кожний громадянин матиме змогу побудувати житло, придбати його у власність або взяти в оренду; надання державою та органами місцевого самоврядування відповідно до закону житла безоплатно або за доступну плату.

Згідно з ч. 1 ст. 24 Конституції України право людини на житло є загальновизнаним, невідчужуваним, непорушним і рівним для всіх без будь-яких обмежень за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, за мовними або іншими ознаками.

Відповідно до ст. 41 Конституції України - право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом.

Правові основи приватизації житла, що знаходиться в державній власності, визначені у Законі України «Про приватизацію державного житлового фонду» (далі Закон № 2482-XXII).

Відповідно до статті 1 Закону № 2482-ХХІІ приватизація державного житлового фонду (далі - приватизація) це відчуження квартир (будинків), житлових приміщень у гуртожитках, призначених для проживання сімей та одиноких осіб, кімнат у квартирах та одноквартирних будинках, де мешкають два і більше наймачів, та належних до них господарських споруд і приміщень (підвалів, сараїв і т. ін.) державного житлового фонду на користь громадян України.

Відповідно до офіційного тлумачення положення п. 5 ст. 5 Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду» від 19.06.1992р. № 2482-ХІІ Рішенням Конституційного Суду № 15 р-п/2010 від 10.06.2010 р. кожний громадянин України має право приватизувати займане ним житло безоплатно в межах номінальної вартості житлового чека або з частковою доплатою один раз, право громадян України на безоплатну приватизацію державного житлового фонду вважається реалізованим один раз, якщо: громадянин України повністю використав житловий чек для приватизації житла у державному житловому фонді, і у його власність безоплатно передано в одній чи кількох квартирах (будинках) загальну площу з розрахунку санітарної норми 21 квадратний метр загальної площі на наймача і кожного члена його сім`ї та додатково 10 квадратних метрів на сім`ю; у власність наймача і кожного члена його сім`ї передано загальну площу однієї квартири (будинку), що перевищує встановлену санітарну норму, з оплатою вартості надлишкової загальної площі приватизованого житла; у власність наймача і кожного члена його сім`ї передано загальну площу житла, меншу ніж встановлена санітарна норма, а залишок житлового чека використано для приватизації частки майна державних підприємств, земельного фонду; весь житловий чек використано для приватизації частки майна державних підприємств, земельного фонду. Приватизація загальної площі в кількох квартирах (будинках) державного житлового фонду в межах встановленої санітарної норми та номінальної вартості житлового чека не є повторною.

Державний житловий фонд - це житловий фонд місцевих Рад народних депутатів та житловий фонд, який знаходиться у повному господарському віданні чи оперативному управлінні державних підприємств, організацій, установ.

Як встановлено статтею 2 Закону № 2482-ХХІІ до об`єктів приватизації належать квартири багатоквартирних будинків, одноквартирні будинки, житлові приміщення у гуртожитках (житлові кімнати, житлові блоки (секції), кімнати у квартирах та одноквартирних будинках, де мешкають два і більше наймачів (далі - квартири (будинки), які використовуються громадянами на умовах найму.

Відповідно до ст. 8 вказаного Закону приватизація державного житлового фонду здійснюється уповноваженими на це органами, створеними місцевою державною адміністрацією, та органами місцевого самоврядування, державними підприємствами, організаціями, установами, у повному господарському віданні або оперативному управлінні яких знаходиться державний житловий фонд.

Передача квартир (будинків), житлових приміщень у гуртожитках здійснюється в спільну сумісну або часткову власність за письмовою згодою всіх повнолітніх членів сім`ї, які постійно мешкають у цій квартирі (будинку), житловому приміщенні у гуртожитку, в тому числі тимчасово відсутніх, за якими зберігається право на житло, з обов`язковим визначенням уповноваженого власника квартири (будинку), житлового приміщення у гуртожитку.

Передача квартир (будинків) у власність громадян здійснюється на підставі рішень відповідних органів приватизації, що приймаються не пізніше місяця з дня одержання заяви громадянина.

Підготовку та оформлення документів про передачу у власність громадян квартир (будинків), житлових приміщень у гуртожитках може бути покладено на спеціально створювані органи приватизації (агентства, бюро, інші підприємства).

Згідно з ч. 10 ст. 8 Закону № 2482-ХХІІ органи приватизації, органи місцевого самоврядування не мають права відмовити мешканцям квартир (будинків), житлових приміщень у гуртожитках у приватизації займаного ними житла, крім випадків, передбачених законом.

Відповідно до п. 17 «Положення про порядок передачі квартир (будинків), жилих приміщень у гуртожитках у власність громадян», громадянин, який виявив бажання приватизувати займану ним і членами його сім`ї на умовах найму квартиру (будинок), жиле приміщення в гуртожитку, кімнату в комунальній квартирі, звертається в орган приватизації, де одержує бланк заяви та необхідну консультацію.

Відповідно до п. 18 вказаного Положення громадянином до органу приватизації подаються: оформлена заява на приватизацію квартири (будинку), жилого приміщення у гуртожитку, кімнати у комунальній квартирі; копію документа, що посвідчує особу; технічний паспорт на квартиру (будинок), жиле приміщення у гуртожитку; довідка про склад сім`ї та займані приміщення; копія ордера про надання жилої площі (копія договору найму жилої площі у гуртожитку); документ, що підтверджує невикористання ним житлових чеків для приватизації державного житлового фонду; копія документа, що підтверджує право на пільгові умови приватизації; заява - згода тимчасово відсутніх членів сім`ї наймача на приватизацію квартири (будинку), жилих приміщень у гуртожитку, кімнат у комунальній квартирі.

Згідно до змісту ч. 3 ст. 8 Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду» передача квартир (будинків) у власність громадян здійснюється на підставі рішень відповідних органів приватизації, що приймаються не пізніше місяця з дня одержання зави громадянина.

Перелік підстав для відмови в приватизації квартири є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає.

Як вбачається із матеріалів справи ОСОБА_1 зареєстрована в будинку АДРЕСА_2 з 27.10.1997.

Згідно Довідки Кожанської селищної ради Фастівського району за №828 від 29.10.2020 ОСОБА_1 дійсно прописана та проживає в АДРЕСА_2 і займає житлову площу 2 кімнат на 1 поверсі. Сім`я складається з двох чоловік. ОСОБА_2 , 1988 року народження проживає без реєстрації (а.с.15).

Відповідно до довідки виданої Кожанською селищною радою Фастівського району Київської області за № 37 від 10.01.2020, ОСОБА_2 , проживав та був зареєстрований в АДРЕСА_3 . Знятий з реєстраційного обліку 10.01.2018 на навчання в вище професійне училище-інтернат м. Житомир (а.с.16).

Відповідно до довідки МСЕК від 25.07.2016 року ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 є інвалідом з дитинства довічно (а.с.8).

Також, позивачами долучені до матеріалів справи Довідки №117 від 19.02.2020 та №118 від 20.02.2020 про те, що вони операції по приватизації житла за адресою: АДРЕСА_2 за період з 1997 року по теперішній час не здійснювали (а.с.24-25).

Згідно з вимогами ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

За таких обставин, суд, оцінюючи зібрані у справі сукупні докази, вважає, що позов обґрунтований та ґрунтується на чинному законодавстві, тому підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 4,12,13,76-82,258,259,263,265,268 ЦПК України, на підставі ст.15,16 ЦК України, ст. 9 ЖК України, Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду», «Положення про порядок передачі квартир (будинків), жилих приміщень у гуртожитках у власність громадян», суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Кожанської селищної ради Фастівського району Київської області, третя особа: ОСОБА_3 про визнання права власності на квартиру задовольнити.

Визнати право спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_1 за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_3 , яка зареєстрована та проживає: квартира АДРЕСА_1 та за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_4 , який проживає без реєстрації: квартира АДРЕСА_1 .

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подачі через суд першої інстанції апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Л.М.Ковалевська