Номер провадження 2/754/6223/20
17 грудня 2020 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:
головуючого - судді - ЛІСОВСЬКОЇ О.В.
за участю секретаря - Бойко Т.П.
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Альфа-Банк» до ОСОБА_1 , третя особа: Деснянський районний відділ Державної виконавчої служби у м. Києві Центрального межрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про звільнення майна з-під арешту, -
Позивач АТ «Альфа-Банк» звернулось до суду з позовом до відповідачки ОСОБА_1 про звільнення майна з-під арешту, мотивуючи свої вимоги тим, що між АКБ «Укрсоцбанк» та ОСОБА_1 було укладено договір кредиту № 028/25-236. Також між АКБ «Укрсоцбанк» та ОСОБА_1 було укладено Іпотечний договір, відповідно до якого іпотекодавець передав в іпотеку належне йому на праві власності майно, а саме квартиру АДРЕСА_1 . Внаслідок реорганізації, шляхом приєднання АТ «Укрсоцбанк», правонаступником усього майна, майнових прав та обов`язків є АТ «Альфа-Банк». У звязку з неможливісю виконання умов за Кредитним договором та значної заборгованості ОСОБА_1 позивач був змушений розпочати процедуру стягнення на іпотечне майно. 27.02.2020 року право власності на майн обуло зареєстровано за АТ «Альфа-Банк». Враховуючи те, що вирішити питання зняття арешту з нерухомого майна державним виконавцем неможливо, позивач звертається до суду з даним позовом, в якому просить суд зняти арешт, накладений накладений постановою державного виконавця ВДВС Деснянського районного управління юстиції у м. Києві, зареєстрований за № 38761653, а саме: квартиру АДРЕСА_1 .
В судове засідання представник позивача не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, у своїй заяві просить розглядати справу у його відсутність.
Відповідачка у судове засідання не з"явилась, про день, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, про причини неявки не повідомила. Суд вважає можливим розглядати справу у відсутності відповідачки, за наявних у справі матеріалів.
Представник третьої особи - Деснянського районного відділу Державної виконавчої служби у м. Києві Центрального межрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) у судове засідання не з"явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, у своїй заяві просить розглядати справу у його відсутність. Суд вважає можливим розглядати справу у відсутності представника третьої особи, за наявних у справі матеріалів.
Вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги АТ «Альфа-Банк» підлягають задоволенню в повному обсязі з наступних підстав.
Відповідно до вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені у судовому засіданні.
Згідно із статтями 12, 13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів.
Відповідно до вимог статей 76-79 ЦПК України доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір. Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях.
Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (Серявін та інші проти України, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).
Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, змістом яких є не допустити судовий процес у безладний рух.
Судом встановлено, що позивач АТ «Альфа-Банк» є власником квартири АДРЕСА_1 , що підтверджується Інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкту нерухомого майна від 04.03.2020 року.
Разом з тим, відповідно до Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо квартири АДРЕСА_1 , зазначена Актуальна інформація про державну реєстрацію обтяжень, зокрема про арешт, накладений державного виконавця ВДВС Деснянського РУЮ у м. Києві.
Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема, із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.
Вимоги позивача, що ґрунтуються на його праві власності на арештоване майно, розглядаються за правилами, установленими для розгляду позовів про звільнення майна з-під арешту. Така позиція викладена в постанові Верховного Суду України №6-26цс13 від 15 травня 2013 року, яка відповідно до ст. 360-7 ЦПК України є обов`язковою для суду.
Відповідно до ч.ч. 1, 2, 3 ст. 59 ЗУ «Про виконавче провадження» особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. У разі виявлення порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом, арешт з майна боржника знімається згідно з постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець.
На сьогодні позивач має намір розпорядитися належним йому майном, проте через наявність арешту позбавлений можливості це зробити. Таким чином, арешт накладений на майно порушує право власності позивача.
Згідно із ч. 2 ст. 50 ЗУ «Про виконавче провадження», у разі якщо у виконавчому провадженні державним виконавцем накладено арешт на майно боржника, у постанові про закінчення виконавчого провадження або повернення виконавчого документа до суду або іншого органу, який його видав, державний виконавець зазначає про зняття арешту, накладеного на майно боржника.
Відповідно до ч. 1-3 ст. 60 ЗУ «Про виконавче провадження», особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі прийняття судом рішення про зняття арешту з майна арешт з майна знімається за постановою державного виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Копія постанови про зняття арешту з майна надсилається боржнику та органу (установі), якому була надіслана для виконання постанова про накладення арешту на майно боржника. З майна боржника може бути знято арешт за постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець, якщо виявлено порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом. Копія постанови начальника відділу державної виконавчої служби про зняття арешту з майна боржника не пізніше наступного дня після її винесення надсилається сторонам та відповідному органу (установі) для зняття арешту.
Враховуючи те, що на даний час позивач не може вільно розпоряджатися своєю власністю, жодних невиконаних боргових зобов"язань, за якими був накладений арешт, немає, підстав для накладення арешту немає, суд приходить до висновку, що позовні вимоги АТ «Альфа-Банк» є підставними та обґрунтованими, а тому такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі.
На підставі викладеного, керуючись ст. 12, 19, 81, 141, 197-200, 258-260, 263-265, 280-284 ЦПК України, ст. 328 ЦК України, Законом України "Про виконавче провадження", -
Позовні вимоги Акціонерного товариства «Альфа-Банк» до ОСОБА_1 , третя особа: Деснянський районний відділ Державної виконавчої служби у м. Києві Центрального межрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про звільнення майна з-під арешту - задовольнити.
Звільнити з-під арешту майно, що належить на праві власності Акціонерному товариству «Альфа-Банк», а саме квартиру АДРЕСА_1 , що був накладений постановою державного виконавця Відділу Державно виконавчої служби Деснянського районного управління юстиції у м. Києві, зареєстрований за № 38761653.
Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду через Деснянський районний суд м. Києва протягом тридцяти днів з дня проголошення.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня проголошення.

Позивач - Акціонерне товариство «Альфа-Банк», , адреса: м. Київ, вул. Велика Васильківська, 100.

Відповідачка - ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_3 .

Третя особа - Деснянський районний відділ Державної виконавчої служби у м. Києві Центрального межрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), адреса: м. Київ, вул. Бальзака, 64.

Повний текст рішення виготовлений 12 січня 2021 року.

Суддя О.В.Лісовська