Справа №175/4803/19
Провадження №2/175/1388/19
Ухвала

Іменем України

27 травня 2020 року смт. Слобожанське

Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Бойка О.М.,

при секретарі Сотник Г.В.,

за участю: представника позивача Дорошенко О.М.,

представника відповідача ОСОБА_1 ,

представника відповідача Федорівої А.Б.,

третьої особи ОСОБА_2

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в смт.Слобожанське цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до Товариства з обмеженою відповідальністю виробничо-заготівельна фірма «ЗОРЯ ДНІПРОПЕТРОВСЬКА», третя особа: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_2 про визнання недійсним рішення загальних зборів учасників господарського товариства, оформлених протоколом-рішенням, скасування реєстраційних дій,

в с т а н о в и в:

В провадженні Дніпропетровського районного суду знаходиться цивільна справа №175/4803/19 (провадження №2/175/1388/19) за вищевказаним позовом.

Ухвалою суду від 09 грудня 2019 року в справі за вказаним позовом було відкрито провадження та призначено справу до розгляду в порядку загального позовного провадження з викликом сторін.

У березні 2020 року представник відповідача подав до суду клопотання про закриття провадження у справі, у зв`язку з відсутністю предмету спору вказуючи на те, що цивільні права ОСОБА_3 за даним позовом не підлягають захисту в судовому порядку, тому що майнові та немайнові права позивачки, TOB ВЗФ «Зоря Дніпропетровська» ніколи не порушувало, оскільки між сторонами будь - які правовідносини ніколи не виникали в минулому та не існують на разі. Тобто, відсутність порушеного права позивачки виключає наявність законних підстав для звернення нею до суду з даною позовною заявою, а тому просить суд закрити провадження у вказаній справі на підставі п.2 ч. 1 ст.255 ЦПК України.

У судовому засіданні представник позивачки ОСОБА_3 адвоката Дорошенко О.М. заперечувала щодо задоволення вказаної заяви, вважаючи її необґрунтованою та безпідставною та разом з тим заявила клопотання про витребування доказів, залучення третьої особи та допит свідків, які просила задовольнити.

Третя особа ОСОБА_2 у судовому засіданні також заперечував проти клопотання представника відповідача щодо закриття провадження та просив у задоволенні даного клопотання відмовити, а також підтримав клопотання представника позивача.

Представники відповідачів та третьої особи у удовому засіданні підтримали клопотання відповідача про закриття провадження, зазначивши про відсутність у позивачки будь-яких правовідносин з товариством, у зв`язку з чим і відсутній предмет спору.

Суд, заслухавши думку учасників судового процесу, дослідивши клопотання про закриття провадження у справі та матеріали справи, прийшов до наступного висновку.

Положеннями ст. 11 ЦПК України встановлено позицію диспозитивності цивільного судочинства, а саме передбачено, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 12, ч. 1 ст. 20 ЦК України, особа здійснює свої цивільні права вільно, на власний розсуд, у тому числі, реалізовує своє право на захист.

За ч. 1 ст. 14 ЦК України, цивільні обов`язки виконуються у межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства.

Судом встановлено, що у грудні 2019 року позивачка ОСОБА_3 звернулася до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю виробничо-заготівельна фірма «ЗОРЯ ДНІПРОПЕТРОВСЬКА», третя особа: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_2 про визнання недійсним рішення загальних зборів учасників господарського товариства, оформлених протоколом-рішенням, скасування реєстраційних дій.

Свій позов ОСОБА_3 обґрунтовує тим, що вона має право на спадкування частки у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю виробничо-комерційної фірми «Зоря Дніпропетровська» після померлого ОСОБА_7 , відомості про право власності якого на частку неправомірно виключені із Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, і має економічний інтерес в отриманні частки в статутному капіталі цього товариства, тому саме їй належить право оскаржувати і рішення загальних зборів учасників товариства, яке за життя не оскаржив спадкодавець ОСОБА_7 з причини його необізнаності про таке рішення. Крім того позивачка зазначає про те, що оскільки на підставі недійсного рішення загальних зборів учасників, оформленого Протоколом-рішенням №29/03-13 загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю виробничо-торгівельної фірми «Зоря Дніпропетровська» від 29 березня 2013 року, було вчинено реєстраційну дію №0000174 від 02 квітня 2013 року, то таку реєстраційну дію необхідно скасувати, а також скасувати реєстраційні дії щодо зміни інформації про склад та частки учасників, у зв`язку з чим звернувся до суду із вказаним позовом.

Так, приписами ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Наряду з вказаним, приписами п. 2 ч. 1 ст. 255 ЦПК України, законодавцем окремо вказано, що суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, зокрема, якщо відсутній предмет спору.

Необхідність запровадження такого правила обумовлена тим, що відповідно до ст. 124 Конституції України юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір, на відміну від раніше чинної конституційної норми про те, що юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі.

Проте поняття «юридичний спір» має тлумачитися широко, виходячи з підходу Європейського суду з прав людини до тлумачення поняття «спір про право» (п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод). Зокрема, Європейський суд з прав людини зазначає, що відповідно до духу зазначеної Конвенції поняття «спір про право» має розглядатися не суто технічно, йому слід надавати сутнісного, а не формального значення.

Норма цивільного процесуального законодавства, а саме п.2 ст. 2 ЦПК України окреслює, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

З урахуванням викладеного, відсутність предмета спору унеможливлює вирішення справи по суті незалежно від обґрунтованості позову, а відповідно і здійснення ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів осіб.

Прикладами відсутності предмета спору можуть бути дії сторін, чи настання обставин, якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань або самі сторони врегулювали спірні питання.

Зокрема, як вбачається з матеріалів справи та встановлено у підготовчому судовому засіданні, позивачка ОСОБА_3 , ніколи не була учасником TOB ВЗФ «Зоря Дніпропетровська» і не являється його учасником до теперішнього часу, а тому оскаржуване нею рішення загальних зборів від 29.03.2013 pоку, яким було вирішено питання щодо суб`єктивного корпоративного права чоловіка позивачки, який у свою чергу, 29.03.2013 року реалізував своє особисте право та прийняв рішення про вихід зі складу учасників Товариства, ніяк не порушує права ОСОБА_3 як спадкоємця, що виключає її право оскарження рішення загальних зборів.

Крім того встановлено, що Рішення загальних зборів учасників TOB ВЗФ «Зоря Дніпропетровська» про вихід ОСОБА_7 зі складу учасників Товариства, яке оформлене протоколом від 29.03.2013 року не порушує майнові права позивачки як спадкоємця померлого ОСОБА_7 , оскільки,як вбачається з матеріалів справи, таке рішення прийнято задовго до його смерті, а тому не змінює обсяг особистих суб`єктивних прав позивачки ОСОБА_3 у сфері цивільних та інших матеріальних прав та не породжує для неї цивільних обов`язків.

Встановлені обставини під час судового розгляду та вказані норми матеріального та процесуального права дають обґрунтовані підстави стверджувати, що в даному випадку предмет спору відсутній, у зв`язку з тим, що майнові та немайнові права позивачки ОСОБА_3 , відповідачем TOB ВЗФ «Зоря Дніпропетровська» ніколи не порушувалися, оскільки між сторонами будь-які правовідносини ніколи не виникали в минулому та не існують на даний час, тобто відсутність порушеного права позивача виключає наявність законних підстав для звернення до суду з даною позовною заявою, а відтак суд приходить до висновку про необхідність застосування імперативних приписів п. 2 ч.2 ст. 255 ЦПК України.

За ч. 2 ст. 256 ЦПК України, у разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається.

Разом з тим, у зв`язку із закриттям провадження у справі, суд вважає за необхідне клопотання представника позивача та третьої особи про витребування доказів, залучення третьої особи та допит свідків залишити без розгляду.

Керуючись ст.ст. 55, 255 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Провадження у справі за позовом ОСОБА_3 до Товариства з обмеженою відповідальністю виробничо-заготівельна фірма «ЗОРЯ ДНІПРОПЕТРОВСЬКА», третя особа: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_2 про визнання недійсним рішення загальних зборів учасників господарського товариства, оформлених протоколом-рішенням, скасування реєстраційних дій закрити.

Клопотання представника позивача ОСОБА_3 адвоката Дорошенко О.М. та третьої особи ОСОБА_2 про витребування доказів, залучення третьої особи та допит свідків залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня одержання копії цієї ухвали шляхом подання апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду.

Суддя О.М. Бойко