БОЛГРАДСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 497/936/2020
Провадження № 2/497/541/2020
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 жовтня 2020 року м. Болград

Болградський районний суд Одеської області у складі:

головуючого - судді Кодінцевої С.В.,

за участю секретаря Ковтун О.І.,

без участі сторін,

розглянувши, у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Болград цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру в Одеській області, Болградської районної державної адміністрації Одеської області,третьої особи ОСОБА_1 про визнання права на завершення приватизації земельної ділянки в порядку спадкування,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 23.07.2020 року звернувся до суду з вказаним позовом, та згодом уточнивши свої вимоги 27.07.2020 року просить постановити рішення по визнання за ним, позивачем в порядку спадкування права на завершення процедури приватизації земельної ділянки.

В обгрунтування позову стверджує, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько ОСОБА_1 . За життя померлий розпочав процедуру приватизації земельної ділянки площею 1.00 га у власність для ведення особистого селянського господарства за рахунок земель сільськогосподарського призначення, що перебувають у запасі і знаходяться на території Городненської сільської ради Болградського району Одеської області за межами населеного пункту, згідно розпорядження голови Болградської районної державної адміністрації Одеської області №694 від 15 вересня 2004 року, але не завершив, а тому правовстановлюючий документ на право приватної власності на земельну ділянку не був виготовлений.

Він, позивач будучи спадкоємцем за заповітом після смерті ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , спадщину прийняв, проте у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на вказану земельну ділянку йому було відмовлено у зв`язку з тим, що у Державному земельному кадастрі відсутня реєстрація вказаної земельної ділянки за померлим ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Зазначена обставина перешкоджає оформити спадщину, тому просив визнати за ним право на завершення процедури приватизації земельної ділянки, яку розпочав померлий.

25.08.2020 року ухвалою суду прийнято уточнену позовну заяву позивача (а.с.73).

В судове засідання 13.10.2020 року:

- позивач та його представник не прибули, про час та місце проведення розгляду справи повідомлялись відповідно до вимог чинного законодавства (а.с.33). Від позивача на адресу суду надійшла заява про розгляд справи без його участі (а.с.75). Представник позивача в уточненій позовній заяві та в заяві від 21.09.2020 року зазначив клопотання про розгляд справи без його участі (а.с.42, 80).

- відповідач Болградська районна державна адміністарції Одеської області подала заяву про визнання позовних вимог та розгляд справи у відсутність її представника (а.с.67-68);

- представник відповідача Головного управління Держгеокадастру в Одеській області, будучи належниим чином повідомленим (а.с.44, 76, 84), до суду не прибув. Строки двічі визначені судом ухвалами від 23.07.2020 року (а.с.35), та від 25.08.2020 року (а.с.73) для подачі відзиву на позовну заяву і уточнену позовну заяву сплили. Підготовче засідання було закрито 21.09.2020 року та справу призначено до судового розгляду.

13.10.2020 року о 13:56 годині на електронну пошту суду відповідачем надіслано відзив (а.с.85-88) без надання доказів надіслання цього відзиву усім сторонам по справі. Клопотання про поновлення строку для подачі відзиву перед судом не заявлялося, докази поважності причин пропуску визначеного судом строку для подачі письмового відзиву суду не були подані. А відтак, відсутні підстави для прийняття зазначено відзиву.

- третя особа ОСОБА_1 , будучи належним чином повідомленою (а.с.45), в судове засідання не з`явилася, подала заяву про розгляд справи у її відсутність (а.с.66).

Розглянувши подані сторонами документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, заяви сторін по справі, суд прийшов до висновку про задоволення позовних вимог за наступних підстав.

Судовим розглядом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 помер батько позивача ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим 16.05.2019 року Болградським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Одеської області (а.с.9).

Після його смерті відкрилась спадщина, до складу якої окрім іншого майна також входила і земельна ділянка загальною площею площею 1.00 га, яка розташована на території Городненської сільської ради Болградського району Одеської області, кадастровий номер :01:001:1881.

За час свого життя спадкодавець ОСОБА_1 здійснив розпорядження на випадок своєї смерті, щодо всього його майна, де б воно не знаходилось та з чого б воно не складалось, і взагалі все те, що на день смерті буде належати йому, та на що він за законом має право, заповідає ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 . Даний заповіт посвідчений 16.03.2018 року секретарем Городненської сільської ради, зареєстровано в реєстрі за №68 (а.с. 10).

На час відкриття спадщини після смерті ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в спадковому домоволодінні за адресою: АДРЕСА_1 проживали і були зареєстровані його дружина: ОСОБА_1 , син: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , що підтверджується довідкою Городненської сільської ради Болградського району Одеської області № 10 від 21.01.2020 року (а.с.25).

З матеріалів спадкової справи №242/2019, заведеної приватним нотаріусом Болградського районного нотаріального округу Одеської області Агбун М.І., щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.46-64) вбачається, що з заявами до нотаріуса звернулися 27.08.2019 року :

- син ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , про прийняття спадщини (а.с.47),

- дружина померлого ОСОБА_1 , яка відмовилась від прийняття спадщини на користь сина - позивача по справі (а.с.47).

Не зважаючи на фактичне прийняття спадщини позивачем ОСОБА_1 , приватний нотаріус Болградського районного нотаріального округу Одеської області Агбун М.І. відмовив у видачі свідоцтва про право на спадщину на земельну ділянку площею 1.00 га, що розташована на території Городненської сільської ради Болградського району Одеської області у зв`язку з тим, що у державному земельному кадастрі відсутня реєстрація вказаної земельної ділянки за померлим ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.29).

Разом з цим, судом встановлено, що померлий ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 розпочав процедуру приватизації земельної ділянки відповідно до чинного законодавства України, проте помер, не завершивши її, за життя не отримав документа, що підтверджує право власності на земельну ділянку, не здійснив державної реєстрації права.

Зокрема на підставі розпорядження голови Болградської районної державної адміністрації Одеської області за № 694 від 15 вересня 2004 року ОСОБА_1 надано згоду на передачу безоплатно у власність земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства, виділивши її із земель сільськогосподаського призначення, що перебувають у запасі і знаходяться на території Городненської сільської ради Болградського району Одеської області за межами населеного пункту. Цим же розпорядженням ОСОБА_1 надано дозвіл на розборку проекту відводу земельної ділянки розміром 1 га (а.с.14).

Розпорядженням Болградської районної державної адміністрації Одеської області від 31.07.2006 року №511/А-2006 затверджено проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки розміром 1 га і надання цієї ділянки у власність для ведення особистого селянського господарства за рахунок земель сільськогосподарського призначення, що перебувають у запасі і знаходяться на території Городненської сільської ради Болградського району Одеської області за межами населеного пункту гр. ОСОБА_1 .

А ні в розпорядженні від 15.09.2020 року, а ні в розпорядженні від 31.07.2006 року не визначено терміну дії цих документів. Не покладено на громадян, яким передавалися земельні ділянки у власність, обов`язку з оформлення права власності на земельну ділянку у конкретно визначений строк.

На підставі зазначеного розпорядження голови Болградської райдержадміністрації ОСОБА_1 заказав та виготовив проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки площею 1.00 га у власність 26.11.2018 року, про що є відомості в Державному земельному кадастрі (а.с.11).

17.04.2019 року Відділом у Болградському районі Головного управління держгеокадастру в Одеській області видано документ з назвою «Перелік обмежень у використанні земельної ділянки і наявні змельні сервітути» згідно якого відсутні будь-які обмеження у використанні земель та додержання режиму щодо земельної ділянки 1.0000 га, в т.ч. по угіддях: 1.0000 га рілля, категорія земель згідно ст.19 Земельного кодексу України землі сільськогосподарського призначення, яка планується до відведення гр. ОСОБА_1 (а.с.16).

29.08.2019 року було здійснено прийом-передачу межових знаків на зберігання земельної ділянки розміром 1 га, що виділялася у власність ОСОБА_1 , про що було складено відповідний акт, який підписали: власник ОСОБА_1 , виконавець робіт ОСОБА_2 , голова Городненської сільської ради Болградського району Одеської області Богоєв М.Д., та власники/користувачі суміжних земельних ділянок: ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 (а.с.19, 20, 21-22).

Городненською сільською радою Болградського району Одеської області за підписом голови сільської ради ОСОБА_6 та землевпорядника ОСОБА_7 було видано довідку від 16.01.2020 року за №74 згідно якої підтверджується факт видачі померлому ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 земельної ділянки площею 1 га для ведення особистого селянського господарства за рахунок земель сільськогосподарського призначення, що перебувають у запасі і знаходяться на території Городненської сільської ради за межами населеного пункту (а.с.23).

Відділ у Болградському районі Головного управління держгеокадастру в Одеській області 16.03.2020 року підтвердив, що зазначеній земльній ділянці 07.10.2019 року присвоєно кадастровий номер :01:001:1881, але інформація щодо реєстрації права власності за даною земельною діялнкою відсутня (а.с.27).

Згідно витягу із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 15.04.2020 року, номативна грошова оцінка земельної ділянки площею 1 га з кадастровим номером :01:001:1881 36 256.25 гривень (а.с.28).

Частиною 1 статті 328 ЦК України передбачено, що право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Однією з таких підстав є спадкування майна.

За приписами статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини, як зазначено у статті 1218 ЦК України, входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Статтею 1220 ЦК України передбачено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи та часом її відкриття є день смерті особи.

Статтею 1217 ЦК України визначено, що спадкування може здійснюватись за заповітом, або за законом.

Згідно ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив та батьки спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.

Частиною 1 ст. 1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до статті 1225 ЦК України право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців за загальними правилами спадкування (зі збереженням її цільового призначення) при підтвердженні цього права спадкодавця державним актом на право власності на землю або іншим правовстановлюючим документом. У порядку спадкування можуть передаватися також право користування земельною ділянкою для сільськогосподарських потреб (емфітевзис), право користування чужою земельною ділянкою для забудови (суперфіцій), право користування чужим майном (сервітут).

Згідно п. «г» ч.1 ст. 81 ЗК України громадяни України набувають права власності на земельні ділянки на підставі прийняття спадщини.

Відповідно до ст. 125 ЗК України право власності на земельну ділянку, а також право постійного користування та право оренди земельної ділянки виникають із моменту державної реєстрації цих прав.

Право власності на земельну ділянку посвідчується державним актом, а також право власності на земельну ділянку, набуту у власність із земель приватної власності без зміни її меж, цільового призначення, посвідчується:

- цивільно-правовою угодою щодо відчуження земельної ділянки, укладеною у порядку, встановленому законом, у разі набуття права власності на земельну ділянку за такою угодою;

- свідоцтвом про право на спадщину (ч. 1, 2 ст. 126 ЗК України).

Набуття права власності на земельну ділянку та перехід права власності на земельну ділянку в порядку спадкування має місце за наявності наступних юридичних фактів у їх сукупності: ухвалення рішення компетентного органу про передачу у власність земельної ділянки спадкодавцю, укладення спадкодавцем правочинів щодо набуття права власності на земельні ділянки; виготовлення технічної документації на земельні ділянки; визначення меж земельної ділянки в натурі; погодження із суміжними землевласниками та землекористувачами; одержання у встановленому порядку державного акту на землю; реєстрація права власності на земельну ділянку.

Якщо зазначені вимоги спадкодавцем не дотримано, то право власності на конкретні земельні ділянки не виникає та відповідно до ст.1216 ЦК не переходить до спадкоємців у порядку спадкування.

Однак, Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ листом від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних прав про спадкування», роз`яснив, що в разі, якщо спадкодавець не набув права власності на земельну ділянку згідно зі ст.125 ЗК України, проте розпочав процедуру приватизації земельної ділянки відповідно до чинного законодавства України, а органами місцевого самоврядування відмовлено спадкоємцям у завершенні процедури приватизації, то спадкоємці мають право звертатися до суду із позовами про визнання відповідного права в порядку спадкування - права на завершення приватизації та одержання державного акту про право власності на землю на ім`я спадкоємця, а не права власності на земельну ділянку.

Таким чином, спадщина за заповітом після смерті ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , відкрилась ІНФОРМАЦІЯ_7 , останній за життя не набув право власності на спірну земельну ділянку згідно зі ст.125 ЗК України, проте розпочав процедуру приватизації цієї земельної ділянки відповідно до чинного законодавства України.

Позивач, як спадкоємець за заповітом у встановленому законом порядку прийняв спадщину після смерті спадкодавця та набув право в порядку спадкування, а саме: право на завершення приватизації та право на здійснення реєстрації права власності з отриманням Витягу з Державного реєстру прав на своє ім`я.

Відповідно до вимог пунктів 4.14, 4.15 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України 22.02.2012 року № 296/5, видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації, проводиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів щодо належності цього майна спадкодавцеві.

У відповідності до положень ст.ст.13, 81, 83 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду.

Згідно ст.82 ч.1 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників.

Суд під час розгляду справи повинен безпосередньо дослідити докази у справі: ознайомитися з письмовими та електронними доказами, висновками експертів, поясненнями учасників справи, викладеними в заявах по суті справи, показаннями свідків, оглянути речові докази.

Докази, що не були предметом дослідження в судовому засіданні, не можуть бути покладені судом в основу ухваленого судового рішення(стаття 229 ЦПК України).

Суд розглядає справу дотримуючись принципів змагальності і диспозитивності цивільного судочинства, оцінюючи докази у справі у їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням згідно ст. 229 ЦПК України, захищаючи порушені, невизнані або оспорюванні права, свободи чи інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб згідно ст. 2 ЦПК України.

При розгляді даної справи предмет доказування доведений позивачем відповідними доказами, при чому, їх аналіз дозволяє зробити висновок про те, що вони є належними, допустимими та достовірними як кожний окремо, так і у взаємному зв`язку у їх сукупності.

Отже, задовольняючи позовні вимоги суд виходить з того, що померлий ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 розпочав процедуру приватизації земельної ділянки відповідно до чинного законодавства України, проте помер, не завершивши її, за життя не отримав документа, що підтверджує право власності на земельну ділянку, не здійснив державної реєстрації права, проте право на завершення процедури приватизації, яке належало померлому на момент відкриття спадщини, не припинилося внаслідок його смерті. Це право в порядку спадкування перейшло до позивача, який є спадкоємцем померлого за заповітом, та підлягає захисту в судовому порядку.

На підставі вищенаведеного та керуючись ст.ст.328, 1216-1217, 1220, 1225, 1261, 1268 ЦК України, ст.ст.2, 4, 10, 12, 13, 76-83, 89, 95, 247 ч.2, 258, 259, 263-265, 268, 272, 273, 354, 355 ЦПК України суд

У Х В А Л И В :

Уточнені позовні вимоги ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру в Одеській області, Болградської районної державної адміністрації Одеської області, третьої особи ОСОБА_1 про визнання права на завершення процедури приватизації земельної ділянки в порядку спадкування - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , уродженця с.Городнє Болградського району Одеської області, паспорт серії НОМЕР_2 , виданий 19 грудня 1996 року Болградським РВ УМВС України в Одеській області, ідентифікаційний номер НОМЕР_3 , право на завершення в порядку спадкування за заповітом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , процедури приватизації земельної ділянки загальною площею 1.00 га для ведення особистого селянського господарства за рахунок земель сільськогосподарського призначення, що перебувають у запасі і знаходяться на території Городненської сільської ради Болградського району Одеської області за межами населеного пункту, проведення державної реєстрації права власності на земельну ділянку та одержання відповідного правовстановлюючого документу про право власності на вказану земельну ділянку.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

До дня початку функціонування єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Болградський районний суд Одеської області.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Суддя С.В.Кодінцева