КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

справа №760/29618/19

провадження 22-ц/824/7162/2020

28 травня 2020 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача Кирилюк Г.М

суддів: Рейнарт І. М., Семенюк Т. А.,

при секретарі Примушку О. В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Башта» про визнання рішення загальних зборів про обрання правління незаконним, за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Солом`янського районного суду м. Києва від 25 лютого 2020 року в складі судді Оксюти Т. Г.,

встановив:

У жовтні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Башта» ( далі - ОСББ «Башта»), в якому просив визнати незаконним рішення загальних зборів ОСББ «Башта» від 06 лютого 2019 року про обрання нового правління.

В обґрунтування позову вказував на те, що він є власником квартири АДРЕСА_1 , співвласником цього багатоквартирного будинку та членом ОСББ «Башта».

06 лютого 2019 року з ініціативи правління ОСББ «Башта» було організовано проведення чергових щорічних зборів членів ОСББ «Башта», до порядку денного якого було включено комерційні питання. При розгляді питання стосовно обрання правління ОСББ «Башта» було допущено ряд грубих порушень Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» та Статуту ОСББ «Башта».

22 лютого 2019 року групою осіб були надані сфальшовані документи приватному нотаріусу Леонтьєву Г.О., який провів нотаріальну дію, вніс до Державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань запис про зміну відомостей стосовно керівника ОСББ «Башта», зазначивши керівником ОСОБА_2

Вважав, що при проведенні загальних зборів ОСББ «Башта» 06 лютого 2019 року були порушені його права в питанні волевиявлення, як співвласника багатоквартирного будинку.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 25 лютого 2020 рокувідмовлено у відкритті провадження у справі з підстав, передбачених п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та винести нове рішення по суті спору.

Свої доводи мотивує тим, що позовна заява не містить будь-яких вимог господарського характеру, оскаржувана ухвала є безпідставною та необґрунтованою.

У відзиві на апеляційну скаргу представник ОСББ «Башта» - адвокат Золотопуп С. В. просить відмовити у задоволенні апеляційної скарги ОСОБА_1 та вирішити питання розподілу судових витрат. Вважає доводи апеляційної скарги такими, що не заслуговують на увагу, а ухвалу суду першої інстанції законною, обґрунтованою і такою, що має бути залишена без змін.

Зазначив, що ухвалою Господарського суду міста Києва від 19 березня 2020 року (справа №910/3327/20) відкрито провадження в аналогічній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСББ «Башта» про визнання рішення чергових загальних зборів ОСББ «Башта» від 06.02.2019 про обрання нового правління незаконним (а.с. 92).

У відповіді на відзив ОСОБА_1 зазначив, що термін перебування на посаді голови правління ОСОБА_2 закінчився 06 лютого 2020 року, договір про надання правничої допомоги №17/02/2020-1 останній підписав від імені ОСББ «Башта» після втрати таких повноважень, а тому відзив, поданий адвокатом Золотопупом С. В. не має юридичної сили та не може розглядатись судом як офіційний документ. З огляду на це, питання стягнення з нього 2 000 грн судових витрат вважає некоректним та таким, що не підлягає задоволенню. Вважає, що судові рішення, на які йде посилання у відзиві на апеляційну скаргу, не стосуються спору по справі та з нею не кореспондуються.

В судовому засіданні ОСОБА_1 апеляційну скаргу підтримав та просив її задовольнити.

Представник ОСББ "Башта" - адвокат Золотопуп С. В. просив відмовити у задоволенні апеляційної скарги та вирішити питання про стягнення витрат на професійну правничу допомогу.

Перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Відмовляючи у відкритті провадження у справі, суд першої інстанції виходив з того, що заявлені вимоги не підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства, оскільки даний спір повинен вирішуватись в порядку господарського судочинства. При цьому судом першої інстанції було враховано правові позиції, викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 20.02.2018 у справі №813/6286/15, від 06.02.2019 у справі №462/2646/17, постанові Київського апеляційного суду від 26.12.2019 у справі №760/7235/19.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції з огляду на таке.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 , на підставі договору купівлі-продажу квартири від 01.08.2012 (а.с. 30).

Рішенням чергових загальних зборів ОСББ « Башта», проведених 06 лютого 2019 року, за підсумками голосування ( з урахуванням голосів, поданих на зборах співвласників, і голосів співвласників, отриманих під час проведення письмового опитування, було, обрано новий склад правління: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 .

Відповідно до вимог ч.1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами.

Пунктом 3 ч. 1 ст. 20 ГПК України встановлено, що господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку із здійсненням господарської діяльності (крім справ, передбачених частиною другою цієї статті), та інші справи у визначених законом випадках, зокрема, справи у спорах, що виникають з корпоративних відносин, в тому числі у спорах між учасниками (засновниками, акціонерами, членами) юридичної особи або між юридичною особою та її учасником (засновником, акціонером, членом), у тому числі учасником, який вибув, пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності такої юридичної особи, крім трудових спорів.

Законом України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» (далі - Закон) визначено, що правові та організаційні засади створення, функціонування, реорганізації та ліквідації об`єднань власників житлових та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку, захисту їхніх прав та виконання обов`язків щодо спільного утримання багатоквартирного будинку.

Відповідно до частини другої статті 1 Закону об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (далі - об`єднання) - юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна.

Частиною другою та сьомою статті 4 Закону встановлено, що об`єднання створюється як непідприємницьке товариство для здійснення функцій, визначених законом. Порядок надходження і використання коштів об`єднання визначається цим Законом та іншими законами України. Об`єднання є неприбутковою організацією і не має на меті одержання прибутку для його розподілу між співвласниками.

Згідно з частиною першою статті 85 ЦК України непідприємницькими товариствами є товариства, які не мають на меті одержання прибутку для його наступного розподілу між учасниками.

Загальні збори учасників товариства мають право приймати рішення з усіх питань діяльності товариства, у тому числі і з тих, що належать до компетенції інших органів товариства. Загальні збори товариства своїм рішенням створюють виконавчий орган та встановлюють його компетенцію і склад (частина перша статті 98, частина перша статті 99 ЦК України).

Отже, зазначений Закон визначає ОСББ як юридичну особу, створену власниками для сприяння використання їх власного майна, управління, утримання і використання неподільного та загального майна.

Позивач є власником приміщення в багатоквартирному будинку, а спір стосується захисту його права як співвласника майна багатоквартирного будинку, порушеного, на думку позивача, проведенням загальних зборів ОСББ.

Ураховуючи викладене, даний позов не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, а повинен розглядатися в порядку господарського судочинства.

Аналогічна правова позиція щодо застосування матеріальних норм права викладена в постановах Великої Палати Верховного Суду від 20 вересня 2018 року у справі № 813/6286/15, від 06 лютого 2019 року у справі № 462/2646/17, від 02 жовтня 2019 року у справі № 501/1571/16-ц та постанові Верховного Суду від 13 березня 2019 року у справі № 127/14625/16-ц.

За таких обставин суд першої інстанції обґрунтовано застосував правила п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України відмовивши у відкритті провадження у справі заяви, яка не підлягає розгляду у порядку цивільного судочинства.

Доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують і не дають підстав уважати, що оскаржувана ухвала постановлена з порушенням норм процесуального права.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що ухвала суду постановлена з додержанням норм процесуального права, є законною та обґрунтованою, підстав для її скасування чи зміни не вбачається, тому апеляційну скаргу необхідно відхилити, а оскаржувану ухвалу - залишити без змін.

Згідно з частиною першою статі 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

ОСОБА_1 звільнений від сплати судового збору на підставі пункту 9 частини першої статті 5 Закону України «Про судових збір».

Відповідно до частини сьомої статті 141 ЦПК України, якщо інше не передбачено законом, у разі залишення позову без задоволення, закриття провадження у справі або залишення без розгляду позову позивача, звільненого від сплати судових витрат, судові витрати, понесені відповідачем, компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

У відзиві на апеляційну скаргу представник ОСББ «Башта» -адвокат Золотопуп С. В. просить стягнути з позивача на користь ОСББ «Башта» 2000 грн відшкодування судових витрат на оплату професійної правничої допомоги.

На підтвердження факту понесення вказаних витрат надав суду копію договору про надання правничої допомоги №17/02/2020-1, укладеного 17.02.2020 між ОСББ «Башта» в особі голови правління Патюк І. М. та адвокатським бюро «Тарас Кулачко та Партнери», копію акту приймання-передачі наданих послуг від 08.04.2020 за договором про надання правничої допомоги №17/02/2020-1 від 17.02.2020, копію платіжного доручення №1167 від 10.04.2020 про сплату ОСББ «Башта» послуг з правової допомоги за договором №17/02/2020-1 від 17.02.2020 та заключну виписку АТ КБ «Приватбанк» за період з 10.04.2020 по 10.04.2020.

Враховуючи те, що в задоволенні апеляційної скарги ОСОБА_1 відмовлено, беручи до уваги те, що останній, як особа з інвалідністю ІІ групи, звільнений від сплатити судового збору, проте не звільнений від сплати інших судових витрат, якими є витрати на професійну правничу допомогу, понесені ОСББ «Башта» витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката при перегляді цієї справи у суді апеляційної інстанції у розмірі 2 000 грн підлягають стягненню з ОСОБА_1 .

Доводи ОСОБА_1 про те, що ОСОБА_2 на час укладення договору про надання правничої допомоги №17/02/2020-1 від 17.02.2020 втратив повноваження голови правління ОСББ «Башта», а тому не міг його підписувати, є необґрунтованими.

Відповідно до відомостей Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, ОСОБА_2 є керівником ОСББ «Башта» та має право вчиняти дії від імені юридичної особи без довіреності, у тому числі підписувати договори та дані про наявність обмежень щодо представництва від імені юридичної особи.

Керуючись ст. 374, 375, 382-384 ЦПК України суд

Постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

УхвалуСолом`янського районного суду м. Києва від 25 лютого 2020 рокузалишити без змін.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Башта» 2 000 ( дві тисячі) гривень витрат на професійну правничу допомогу.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, може бути оскаржена безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 28 травня 2020 року.

Суддя-доповідач: Г. М. Кирилюк

Судді: І. М. Рейнарт

Т. А. Семенюк