Справа № 643/8509/20
Провадження № 2/643/3067/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.09.2020 м. Харків

Московський районний суд м. Харкова у складі головуючого судді Крівцова Д.А., за участю секретаря Коцюбинської М.С., позивача ОСОБА_1 , представника позивача ОСОБА_1 адвоката Щербаня С.Г., відповідачки ОСОБА_2 , представника відповідачки ОСОБА_2 адвоката Семененко Н.Г., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить розірвати шлюб, укладений між ним та відповідачкою ОСОБА_2 , який зареєстрований 17.02.2006 року міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану № 1 Харківського міського управління юстиції, актовий запис за № 199.

Підставою для розірвання шлюбу зазначає відсутність спільних інтересів, різність поглядів на життя, втрату почуття любові та поваги один до одного, відсутність спільного господарства. Під час вказаного шлюбу у сторін народилась неповнолітня дитина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Шлюбні відносини сторони не підтримують.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 07.07.2020 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження в даній цивільній справі, розгляд справи призначено в порядку спрощеного позовного провадження.

15.09.2020 року в судовому засіданні від відповідачки ОСОБА_2 надійшла зустрічна позовна заява до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дитини.

В обґрунтування зустрічного позову зазначено, що з 17.02.2006 року міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану № 1 Харківського міського управління юстиції між сторонами зареєстровано шлюб, актовий запис за № 199. У вказаному шлюбі у сторін народилась дитина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Підставою для розірвання шлюбу зазначено відсутність спільних інтересів, різність поглядів на життя, відсутність спільного господарства. Також зазначено на необхідності визначити місце проживання дитини з матір`ю, так як вона займається вихованням, здоров`ям, безпекою, повністю забезпечує та піклується дитино. Мати має самостійний дохід і постійне місце проживання, спиртними напоями не зловживає, на обліку у лікаря нарколога та психіатра не перебуває.

В судовому засіданні відповідач ОСОБА_2 та її представник адвокат Семененко Н.Г. просили прийняти зустрічний позов до спільного розгляду з первісним.

Позивач ОСОБА_1 та його представник адвокат Щербань С.Г. в судовому засіданні не заперечували проти об`єднання первісного та зустрічного позовів.

Відповідно до ст. 193 ЦПК України, відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Вирішуючи питання щодо доцільності прийняття зустрічного позову до спільного розгляду з первісним, суд керується таким.

Згідно ч. 2 ст. 141 СК України розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини, крім випадку, передбаченого частиною п`ятою статті 157 цього Кодексу.

Таким чином, правовідносини, що виникають у зв`язку із розірванням шлюбу, та правовідносини, що виникають у зв`язку із реалізацією сторонами їх прав та обов`язків як батьків малолітньої дитини, не пов`язані між собою.

Відповідно, розірвання шлюбу не впливатиме на обсяг прав та обов`язків сторін щодо їх малолітньої дитини та не впливатиме на визначення місця проживання останньої.

За таких обставин суд приходить до висновку, що первісний позов про розірвання шлюбу та зустрічний позов про визначення місця проживання дитини виникли з різних правовідносин, які регулюються різними Главами СК України, та можливе задоволення зустрічного позову не впиватиме на вирішення первісного позову.

Крім того, суд враховує наступне.

Як вбачається з положень п. 7 ч. 2 ст. 129 Конституції України, однією з основних конституційних засад судочинства є розумність строків розгляду справи судом.

Розгляд справи протягом розумного строку гарантовано і ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Згідно ч. 1 ст. 10 ЦПК України, суд при розгляді справи керується принципом верховенства права.

Положеннями ст. 2 ЦПК України передбачено, що одним із основних завдань цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі, є справедливий та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ.

Прийняття зустрічного позову до спільного розгляду з первісним призведе до необхідності переходу суду до розгляду справи за правилами загального позовного провадження (ч. 4 ст. 193 ЦПК України), залучення до участі в розгляді справи органу опіки та піклування (ч. 4 ст. 19 СК України) та збільшенню обсягу доказування, оскільки предмет доказування у справах про розірвання шлюбу та про визначення місця проживання дитини є різним.

Зазначені вище обставини негативно позначяться на строках розгляду справи, а відтак на праві позивача за первісним позовом на розгляд його вимог про розірвання шлюбу протягом розумного строку.

Враховуючи наведене, прийняття зустрічного позову до спільного розгляду з первісним призведе до суттєвого затягування розгляду справи та, як наслідок до порушення права позивача на доступ до правосуддя та своєчасний розгляд справи протягом розумного строку, яке гарантоване ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також Конституцією і законами України.

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку щодо недоцільності прийняття зустрічного позову до спільного розгляду з первісним позовом.

Одночасно суд роз`яснює позивачці за зустрічним позовом, що вона не позбавлена права звернутись з відповідними вимогами про визначення місця проживання дитини в загальному порядку, визначеному ЦПК України.

Згідно ч. 3 ст. 194 ЦПК України, зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Керуючись ст. 2, 10, 193, 258-261, 353 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

У прийнятті зустрічного позову ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дитини, до спільного розгляду з первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, та об`єднанні вимог за зустрічним позовом в одне провадження з первісним позовом відмовити.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дитини повернути заявнику.

Ухвала в частині повернення заяви може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Московський районний суд м. Харкова протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повної ухвали. Учасник справи, якому повну ухвалу суду не було вручено у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 Цивільного процесуального кодексу України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Д.А. Крівцов