Ухвала

27 травня 2020року

м. Київ

справа № 755/3782/17

провадження № 61-10992св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:

Зайцева А. Ю. (суддя-доповідач), Бурлакова С. Ю., Коротенка Є. В.,

провівши в порядку письмового провадження попередній розгляд цивільної справи за позовом заступника прокурора міста Києва в інтересах держави в особі Київської міської ради до ОСОБА_1 , третя особа - ОСОБА_2 , про знесення самочинно збудованого майна та повернення земельної ділянки за касаційною скаргою заступника прокурора міста Києва в інтересах держави в особі Київської міської ради на рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 03 серпня 2017 року та постанову Апеляційного суду міста Києва від 10 січня 2018 року,

ВСТАНОВИВ:

У березні 2017 року заступник прокурора міста Києва в інтересах держави в особі Київської міської радизвернувся до суду з указаним позовом.

Дніпровський районний суд міста Києва рішенням від 03 серпня 2017 року, залишеним без змін постановою Апеляційного суду міста Києва від 10 січня 2018 року, у задоволенні позову відмовив.

У касаційній скарзі заступник прокурора міста Києва посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просив скасувати рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 03 серпня 2017 року та постанову Апеляційного суду міста Києва від 10 січня 2018 рокуі ухвалити нове рішення, яким позов задовольнити.

Ухвалою Верховного Суду від 12 квітня 2018 року відкрито касаційне провадження у цій справі та витребувано її матеріали із суду першої інстанції.

25 квітня 2018 року справа 755/3782/17надійшла до Верховного Суду.

Розпорядженням заступника керівника апарату Верховного Суду - керівника секретаріату Касаційного цивільного суду від 16 квітня 2020 року № 1123/0/226-20, призначено повторний автоматизований розподіл судової справи між суддями.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями 16 квітня 2020 року визначено суддю-доповідача Зайцева А. Ю.

08 лютого 2020 року набрав чинності Закон України від 15 січня 2020 року № 460-IX «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ».

Частиною другою розділу ІІ Прикінцевих та перехідних положень Закону України від 15 січня 2020 року № 460-IX «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ» установлено, що касаційні скарги на судові рішення, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цим Законом, розглядаються в порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом.

За таких обставин розгляд касаційної скарги здійснюється Верховним Судом в порядку та за правилами ЦПК України в редакції Закону від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII, що діяла до 08 лютого 2020 року.

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування норм матеріального чи порушення норм процесуального права.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, ураховуючи категорію та складність справи, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки правильного застосування судами норм матеріального та процесуального права.

Заступник прокурора міста Києва у касаційній скарзі заявив клопотання про розгляд справи за участю прокурора Генеральної прокуратури України (Офісу Генерального прокурора) та про повідомлення прокуратури міста Києва та Генеральної прокуратури України (Офісу Генерального прокурора) про час і місце судового засідання.

Клопотання не підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до частини першої статті 402 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу. У разі необхідності учасники справи можуть бути викликані для надання пояснень у справі.

Таким чином, питання виклику учасників справи у судове засідання суд вирішує з урахуванням конкретних обставин справи та встановленої необхідності надання пояснень учасниками справи.

Положення частин п`ятої та шостої статті 279 ЦПК України, якою врегульовано порядок розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження в суді першої інстанції, не застосовуються при касаційному розгляді, оскільки суд касаційної інстанції перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими (частина перша статті 400 ЦПК України).

Відповідно до частини тринадцятої статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи.

Оскільки розгляд справи Касаційним цивільним судом у складі Верховного Суду здійснюється у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи та необхідність виклику учасників справи для надання пояснень відсутня, тому підстав для задоволення клопотання про розгляд справи за участю прокурора Генеральної прокуратури України (Офісу Генерального прокурора) немає.

Ураховуючи, що згідно з частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, колегія суддів інформує учасників справи про те, що зазначена інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України.

Відповідно до частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, з урахуванням категорії і складності справи, справу розглянути колегією у складі п`яти суддів.

Керуючись частиною тринадцятою статті 7, частиною одинадцятою статті 34, частиною першою статті 401, частиною першою статті 402, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання першого заступника прокурора міста Києва про розгляд справи за участю прокурора Генеральної прокуратури України (Офісу Генерального прокурора).

Справу за позовом заступника прокурора міста Києва в інтересах держави в особі Київської міської ради до ОСОБА_1 , третя особа - ОСОБА_2 , про знесення самочинно збудованого майна та повернення земельної ділянки за касаційною скаргою Заступника прокурора міста Києва в інтересах держави в особі Київської міської ради на рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 03 серпня 2017 року та постанову Апеляційного суду міста Києва від 10 січня 2018 року призначити до судового розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у складі колегії з п`яти суддів.

Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному веб-порталі судової влади України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:А. Ю. Зайцев

С. Ю. Бурлаков

Є. В. Коротенко