Горловуючий суддя
в суді І інстанції Козіна С.М.
Єдиний унікальний №368/825/19

УХВАЛА

31 березня 2020 року суддя Ржищівського міського суду Київської області Козіна С.М., розглянувши заяву ОСОБА_1 про залишення без розгляду заяви про видачу судового наказу, подану у справі за заявою ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення аліментів на дитину з ОСОБА_2 , -

ВСТАНОВИВ:

20 лютого 2020 року до Ржищівського міського суду Київської області з Кагарлицького районного суду Київської області на підставі ухвали суду від 15 липня 2019 року надійшла цивільна справа за заявою ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення аліментів на дитину з ОСОБА_2 .

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 31 березня 2020 року визначено головуючу суддю Козіну С.М.

26 березня 2020 року до Ржищівського міського суду Київської області надійшла заява ОСОБА_1 про залишення без розгляду заяви про видачу судового наказу про стягнення аліментів на дитину з ОСОБА_2 .

Розглянувши подану заявницею заяву, встановлено таке.

Відповідно до ч. 2 ст. 167 ЦПК України за результатами розгляду заяви про видачу судового наказу суд видає судовий наказ або постановляє ухвалу про відмову у видачі судового наказу.

Частиною першою статті 165 ЦПК України передбачено вичерпний перелік підстав, які є підставою для відмови у видачі судового наказу. Серед цього переліку відсутня підстава подання заявником заяви про залишення без розгляду справи.

Згідно з ч. 9 ст. 10 ЦПК України, якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо: позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Відповідно до ч. 2 ст. 257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Отже, застосовуючи ч. 9 ст. 10 ЦПК України, приходжу до висновку про залишення без розгляду заяви ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення аліментів на дитину з ОСОБА_2 .

Керуючись ст. 10, 257, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення аліментів на дитину з ОСОБА_2 , - залишити без розгляду.

Роз`яснити, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею.

Ухвала, відповідно до п. 16 ч. 1 ст. 353 ЦПК України, може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до пп. 15.5 п. 15 Перехідних положень ЦПК України (в редакції від 15.12.2017) до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу, тобто до Київського апеляційного суду через Ржищівський міський суд Київської області.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя