справа № 633/34/20
провадження № 2/633/57/2020
03 квітня 2020 р. смт.Печеніги
Печенізький районний суд Харківської області
у складі : головуючого - судді Тимченко А.М.
за участю секретаря судових засідань - Меденець Т.С.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в с.м.т. Печеніги цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
ОСОБА_1 звернулась до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, в якій вказує, що вона перебуває з відповідачем в зареєстрованому шлюбі з 05 вересня 2015 року. Шлюб зареєстрований у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Богодухівського районного управління юстиції у Харківській області, актовий запис № 102.
Від сумісного життя в сторін народилась донька - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Позивачка вказує, що спільне життя з відповідачем не склалося, так як у них різні погляди на сімейне життя та обов`язки, на цьому ґрунті в сім`ї часто виникали сварки, образи, які поступово призвели до того, що вони стали зовсім чужими людьми. На даний час шлюбні відносини між сторонами припинені, шлюб існує лише формально. Вони дійшли згоди, що після розірвання шлюбу дитина буде проживати разом з позивачкою. Спору про розділ майна на даний час у сторін немає.
Просить суд розірвати шлюб між нею та ОСОБА_2 .
Позивачка в судове засідання не прибула, хоча про день, час та місце слухання справи повідомлялась належним чином, але надала до суду заяву, в якій просила слухати справу за її відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Вказала, що на примирення не згодна, не заперечує проти ухвалення заочного рішення.
Відповідач у судове засідання не з`явився, про час та день розгляду справи був повідомлений належним чином, причини неявки суду невідомі.
Відповідно до ст.280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
За таких обставин суд вважає за можливе справу розглядати по суті за відсутності відповідача, на підставі наявних в справі доказів з ухваленням заочного рішення, враховуючи, що позивачка не заперечує проти такого вирішення справи.
Дослідивши надані позивачкою письмові матеріали справи, оцінивши зібрані докази, суд приходить до висновку, що вимоги позивачки обґрунтовані, не суперечать законодавству, та підлягають задоволенню. До такого висновку суд прийшов виходячі з наступного.
Згідно ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Згідно ч.1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
05 вересня 2015року між сторонами було укладено шлюб, зареєстрований Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Богодухівського районного управління юстиції у Харківській області, про що в 05.09.2015 року складено відповідний актовий запис за № 102, що підтверджується повторним Свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 , дата видачі 08 січня 2020 року (а.с. 4).
Від даного шлюбу є неповнолітня дитина - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . ( аркуш 8).
Сторони сумісного господарства не ведуть, майновий та житловий спір відсутній, шлюбно-сімейні відносини припинені, на примирення позивачка не згодна. Між сторонами повністю втрачені почуття кохання та поваги.
За таких обставин суд вважає, що подальше сумісне життя подружжя та збереження шлюбу протирічить їх інтересам та інтересам їх дитини, шлюб повинен бути розірваний.
Судом повно та всебічно з`ясовані взаємини між подружжям, дійсні причини звернення до суду.
Враховуючи, що розгляд справи відбувався за відсутності сторін, відповідно до частини 2 статті 247 Цивільного процесуального кодексу України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Вивчивши представлені докази, оцінивши і проаналізувавши вищезазначене, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав:
Відповідно до ст.ст. 110-112 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам дитини, що має істотне значення.
Відповідно до ст.109 СК України шлюб розривається судом, якщо буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їх права, а також права їх дітей.
Шлюбні стосунки між сторонами припинились у зв`язку з тим, вони втратили одне до одного почуття любові та поваги. Сім`я розпалася, вони проживають окремо.
Причиною припинення шлюбно-сімейних відносин являється те, що між сторонами втрачено почуття любові одне до одного. Сім`я розпалася та існує формально. Оскільки подальше спільне проживання подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам сторін, шлюб підлягає розірванню.
Задовольняючи позов про розірвання шлюбу, суд виходить з того, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово «союз» підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер.
Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка.
Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків.
Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Для поваги до права дружини або чоловіка на пред`явлення вимоги про розірвання шлюбу потрібен прояв другим з подружжя власної гідності, поваги до себе.
Позивачка скористалась даним правом та звернулась до суду з цим позовом, наполягає на розірванні шлюбу. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а позивачка не має намір зберігати шлюб з відповідачем.
Приймаючи до уваги письмові пояснення позивачки, суд вважає, що причини, що спонукають його наполягати на розірванні шлюбу є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б їх інтересам, та інтересам їх дитини, що має істотне значення, внаслідок чого позов підлягає задоволенню.
Відповідно до ст.16 Загальної декларації прав людини від 10 грудня 1948 року чоловіки і жінки користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.
Згідно ч.2 ст.114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу.
Керуючись ст.ст. 4, 10, 11, 60, 213- 215 , 263-265, 280-284 ЦПК України, ст.ст.109, 110,112-114 СК України, суд, -
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу- задовольнити повністю.
Розірвати шлюб між ОСОБА_1 (дошлюбне прізвище ОСОБА_1 ) ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрований 05.09.2015 року у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Богодухівського районного управління юстиції у Харківській області, актовий запис № 102.
Після розірвання шлюбу прізвище позивачки залишити - « ОСОБА_1 ».
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , (ІПН НОМЕР_2 ) на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (ІПН НОМЕР_3 ) судовий збір у розмірі 840 (вісімсот сорок) гривень 80 копійок.
Копію рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.
Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Рішення може бути оскаржено безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в тридцятиденний строк з дня проголошення рішення.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІПН: НОМЕР_3 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ІПН НОМЕР_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .

Суддя: А.М. Тимченко