ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/1206/20
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

"20" травня 2020 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Заставенко М.О.,

за участю секретаря судового засідання - Долі М.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

До Дарницького районного суду м. Києва звернулась ОСОБА_1 з цивільним позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Позов обґрунтовано тим, що 09.10.2004 сторони уклали шлюб, від якого ІНФОРМАЦІЯ_1 в них народилася дочка ОСОБА_3 . Спільне життя з відповідачем не склалося, тому що у них різні погляди на сімейне життя та обов`язки, несумісність характерів. Вони втратили почуття взаємоповаги. Шлюбні відносини вони припинили у березні 2009 року, з цього часу спільне господарство вони не ведуть та проживають окремо. Подальше спільне життя та збереження шлюбу суперечить її інтересам.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 19.09.2019 відкрито провадження у справі, ухвалено розглядати справу за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 16.03.2020 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

У судове засідання для розгляду справи позивач не прибула, проте направила до суду заяву в якій зазначила, що позов підтримує в повному обсязі, просить його задовольнити та розглядати справу у її відсутність, не заперечує проти винесення заочного рішення.

Відповідач в судове засідання не прибув, хоча про день час та місце проведення судового засідання повідомлявся належним чином, заяв та клопотань про відкладення розгляду справи та відзив на позовну заяву до суду від нього не надходили.

Суд розглянув справу за відсутності сторін. З урахуванням положень ст.ст. 280, 281 ЦПК України та з позицією позивача викладеної в заяві, яка не заперечувала проти заочного розгляду справи, суд розглянув справу в заочному порядку.

Судом на підставі частини другої статті 247 ЦПК України, у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи та оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов до висновку, що позовна заява обґрунтована та така, що підлягає задоволенню виходячи з наступного.

09.10.2004 ОСОБА_2 та ОСОБА_4 зареєстрували шлюб, після державної реєстрації якого дружина взяла прізвище « ОСОБА_2 » (а.с. 8).

ІНФОРМАЦІЯ_1 у ОСОБА_2 та ОСОБА_1 народилась дочка ОСОБА_3 (а.с. 9).

23.08.2019 ОСОБА_1 змінила прізвище на « ОСОБА_1 » та змінила ім`я на « ОСОБА_1 » (а.с. 23).

Сторони мають різні погляди на сімейне життя та обов`язки, вони втратили почуття взаємоповаги, внаслідок чого шлюбні відносини між ними припинені, спільне господарство вони не ведуть, проживають окремо, як вказала позивач з березня 2009 року (а.с. 1).

Згідно ст. 56 СК України, кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушення до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на особисту свободу і може мати наслідки, встановлені законом.

Відповідно до ст. 112 СК України, суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність дитини та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотні значення.

Згідно ч. 2 ст. 114 СК України, у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Згідно з ч. 3 ст. 115 Сімейного кодексу України, документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

З`ясувавши фактичні взаємовідносини подружжя, обставини, викладені у позові, те, що сторони не підтримують подружні стосунки, суд вважає, що немає підстав для вжиття заходів для примирення подружжя, спільне життя подружжя та подальше збереження шлюбу буде суперечити інтересам позивача, що має істотне значення, тому шлюб необхідно розірвати.

Судові витрати підлягають розподілу відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України.

Керуючись ст. 56, 110, 112, 114 СК України, ст. ст. 10,11, 141, 263, 265, 280 - 282, 289 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 09 жовтня 2004 року у Донецькому міському відділі реєстрації актів цивільного стану Головного управління юстиції Донецької області, про що складено актовий запис № 408, між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_1 (прізвище змінила на « ОСОБА_1 », ім`я змінила на « ОСОБА_1 », про що 23.08.2019 складено відповідний актовий запис № 89) ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 - розірвати.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 768 грн. 40 коп.

Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , громадянка України, РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , взята на облік як внутрішньо переміщена особа за адресою: АДРЕСА_2 .

Відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянин України, остання відома адреса проживання: АДРЕСА_1 .

На рішення суду позивачем може бути подана апеляційна скарга до суду апеляційної інстанції через суд першої інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, який його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя Заставенко М.О.