_____________________________________________________________________________________________________________________
Провадження № 2/947/2754/20
УХВАЛА

01.06.2020 року суддя Київського районного суду м. Одеси Огренич І.В. розглянувши матеріали справи за позовною заявою КП «Теплопостачання міста Одеси» (65110, м. Одеса, вул. Балківська, 1-Б) до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) про стягнення заборгованості за опалення та гаряче водопостачання, -

ВСТАНОВИЛА:

Позивач КП «Теплопостачання міста Одеси» звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за опалення та гаряче водопостачання.

Згідно автоматизованого розподілу справу було передано на розгляд судді Київського районного суду м. Одеси Огренич І.В..

Відповідно до ч.1 ст. 27 ЦПК України, позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Згідно ч.ч. 6 та 7 ст. 187 ЦПК України у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

Як вбачається з довідки Відділу адресно-довідкової роботи ГУ ДМС України в Одеській області, відповідачка ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , знята з обліку 09 березня 2018 року, у зв`язку зі смертю.

Статтями 46, 47 ЦПК України визначено, що позов може бути пред`явлено лише до особи, яка володіє цивільною і цивільно-процесуальною правоздатністю та дієздатністю.

Відповідно до ч.ч.1,4 ст. 25 ЦК України здатність мати цивільні права та обов`язки (цивільну правоздатність) мають усі фізичні особи. Цивільна правоздатність фізичної особи припиняється в момент її смерті.

Згідно п.6 ч.1 ст.186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які звернулися до суду або до яких пред`явлено позов, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

Виходячи з положень ч.1 ст. 55 ЦПК України у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу.

Процесуальне правонаступництво - це заміна сторони або третьої особи (правопопередника) іншою особою (правонаступником) у зв`язку з вибуттям із процесу суб`єкта спірного або встановленого рішенням суду правовідношення, за якої до правонаступника переходять усі процесуальні права та обов`язки правопопередника і він продовжує в цивільному судочинстві участь останнього.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 251 ЦПК України у разі смерті фізичної особи, яка була стороною у справі, якщо спірні правовідносини допускають правонаступництво, суд зобов`язаний зупинити провадження до залучення до участі у справі правонаступника.

Таким чином, з наведеного вбачається, що вказана норма закону підлягає застосуванню виключно в разі, коли відповідач на момент відкриття провадження мав цивільну процесуальну дієздатність, однак помер після відкриття провадження у цивільній справі.

Тобто правонаступництво у разі смерті фізичної особи можливе в порядку статті 55 ЦПК України шляхом залучення правонаступника лише за умови, що фізична особа померла після відкриття провадження у справі.

Цивільний процесуальний кодекс України не містить норм, які б передбачали здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі.

Навпаки, ЦПК України визначає порядок процесуального правонаступництва лише у тих справах, де сторона - учасник процесу, вибула з певних причин, у тому числі й у зв`язку зі смертю після відкриття провадження у справі.

У позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі.

Отже, матеріальне правонаступництво тісно пов`язане з процесуальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому незалежно від підстав матеріального правонаступництва, процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні.

Залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам цивільного судочинства, є порушенням прав, свобод та інтересів третіх осіб.

Зазначена правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 23 січня 2018 року справа №2/489/2310.

При таких обставинах, враховуючи вищенаведене та те, що процесуальне правонаступництво можливо лише після відкриття провадження у справі, суддя приходить до висновку, що у відкритті провадження по даній справі слід відмовити.

При цьому слід зазначити, що стягувач не позбавлений можливості пред`явити вимоги до спадкоємців померлого боржника та отримати в установленому законом порядку інформацію щодо їх кола і обсягу спадкового майна.

Керуючись ст. ст. 27, 46,47,55,186 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИЛА:

У відкритті провадження по цивільній справі за позовною заявою КП «Теплопостачання міста Одеси» (65110, м. Одеса, вул. Балківська, 1-Б) до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) про стягнення заборгованості за опалення та гаряче водопостачання, відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку, шляхом подачі в п`ятнадцятиденний строк, з дня проголошення ухвали, апеляційної скарги.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), процесуальні строки щодо апеляційного оскарження ухвали суду, продовжуються на строк дії такого карантину.

Суддя Огренич І. В.