КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа №363/2711/19 Головуючий у І інстанції Котлярова І.Ю.
Провадження №22-ц/824/712/2020 Головуючий у 2 інстанції Голуб С.А.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 червня 2020року колегія суддів судової палати у цивільних справах Київського апеляційного суду у складі:

судді-доповідача Голуб С.А.,

суддів: Ігнатченко Н.В., Таргоній Д.О.,

за участі секретаря Сакалоша Б.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Київського апеляційного суду в м. Києві апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Вишгородського районного суду Київської області від 23 липня 2019 року про відкриття провадження у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про визнання недійсним спадкового договору,

ВСТАНОВИЛА:

У липні 2019 року ОСОБА_2 звернувся до суду з вказаним позовом та просив суд першої інстанції визнати недійсним спадковий договір, що був укладений між ОСОБА_5 та ОСОБА_1 .

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 23 липня 2019 року було відкрито провадження у справі.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права.

В доводах апеляційної скарги зазначає, що суд першої інстанції постановляючи ухвалу про відкриття провадження не дотримався правил підсудності, оскільки предметом позову є визнання недійсним спадкового договору в якому не визначено місце його виконання, а тому повинні застосуватися загальні правила територіальної підсудності.

Так, зареєстрованим місцем проживання відповідача у справі є АДРЕСА_1 , а тому справа підсудна Святошинському районному суду м. Києва.

На підставі викладеного в апеляційній скарзі, ОСОБА_1 просить суд апеляційної інстанції скасувати ухвалу суду першої інстанції та направити справу за підсудністю до Святошинського районного суду м. Києва.

В порядку визначеному ст. 360 ЦПК України, відзив на апеляційну скаргу у письмовій формі на адресу суду апеляційної інстанції не надходив. Відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце судового розгляду справи повідомлений належним чином, що підтверджується зворотнім повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с. 99), про причини неявки суд не повідомляв.

Представник ОСОБА_2 - ОСОБА_6 , який з`явився в судове засідання, заперечував проти задоволення апеляційної скарги.

Колегія суддів, заслухавши осіб, які з`явилися в судове засідання, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги доходить висновку, що апеляційну скаргу ОСОБА_1 слід залишити без задоволення, враховуючи наступне.

Відкриваючи провадження у справі, суд першої інстанції виходив з того, що даний позов підсудний Вишгородському районному суду Київської області та відповідає вимогам ст. 175 ЦПК України.

Суд апеляційної інстанції погоджується з такими висновками суду першої інстанції враховуючи таке.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що предметом спору є спадковий договір, предметом якого є однокімнатна квартира, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 , загальною площею 42,6 кв.м.

Відповідно до положень ст. 30 ЦПК України позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

При вирішенні питання про відкриття провадження суди мають враховувати роз`яснення Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, які містяться в Постанові Пленуму «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» №3 від 01 березня 2013 року.

Так, відповідно до п.п. 42, 43 вказаної Постанови Пленуму, виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна. Згідно з положеннями статті 181 ЦК до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Статтею 1302 ЦК України визначено, що за спадковим договором одна сторона (набувач) зобов`язується виконувати розпорядження другої сторони (відчужувача) і в разі його смерті набуває право власності на майно відчужувача.

Згідно з Цивільним кодексом України сутність спадкового договору полягає в тому, що за таким договором відбувається розпорядження належним відчужувачеві майном ще за життя, але із набуттям набувачем права власності на майно після смерті відчужувача.

Отже, з урахуванням наведених норм права та заявлених позовних вимог щодо визнання спадкового договору недійсним, судом першої інстанції було вірно застосовано положення ст. 30 ЦПК України щодо виключної підсудності даного спору, оскільки позов виникає з приводу нерухомого майна, яке знаходиться саме у Вишгородському районі Київської області.

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявним в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до ст. 374 ЦПК України, суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Згідно зі ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи наведене та доводи апеляційної скарги, колегія суддів доходить висновку про відсутність обґрунтованих правових підстав для скасування оскаржуваної ухвали суду про відкриття провадження з підстав, що зазначені в апеляційній скарзі, таким чином апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст.ст. 367, 369, 374, 375, ЦПК України, колегія суддів

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Вишгородського районного суду Київської області від 23 липня 2019 року про відкриття провадження у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про визнання недійсним спадкового договору залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 01 червня 2020 року.

Суддя-доповідач

Судді: