УХВАЛА

22 жовтня 2020 року м. Мукачево Справа №303/8282/18 2/303/39/20

Мукачівський міськрайонний суд Закарпатської області

в складі: головуючого - судді Кость В.В.

секретар судового засідання Немеш Г.В.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в м. Мукачево матеріали цивільної справи

за позовом ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2

до відповідача ОСОБА_3

про визнання майна об`єктом спільної сумісної власності, поділ майна та визнання права власності на майно,

За участю:

позивача - ОСОБА_1

представника позивача - ОСОБА_2

відповідача - ОСОБА_3

представника відповідача - Сковородько І.Ф.

ВСТАНОВИВ:

28 грудня 2018 року ОСОБА_1 в особі представника - ОСОБА_2 звернувся до суду з вищевказаним позовом.

Ухвалою суду від 30 січня 2019 року відкрито провадження в справі за правилами загального позовного провадження.

На підставі Розпорядження від 28.07.2020 № 24.2.1 «Щодо призначення повторного автоматичного розподілу судової справи» проведено повторний автоматичний розподіл даної справи.

Матеріали справи передано на розгляд судді Кость В.В. 29.07.2020, а 18.08.2020 - справу прийнято до провадження, з призначенням підготовчого засідання.

В межах підготовчого розгляду справи сторонами подано ряд заяв, клопотань, зокрема:

- заяви представника позивача про уточнення позовних вимог (Т.1, ас. 129-132, Т.2, а.с. 192-194, Т.4, а.с. 118-119);

- заява представника позивача про залучення відповідача (Т.4, а.с. 118-119);

- позов третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору (Т.1, а.с. 181-184);

- заява третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги про зміну предмету позову від 19.06.2019 (Т.2, а.с. 151-153);

- зустрічний позов ОСОБА_3 (Т.1, а.с. 92-96);

- заява відповідача про збільшення (уточнення) зустрічних позовних вимог (Т.2, а.с. 122-124);

- заява ОСОБА_3 про зміну предмета позову від 29.09.2020;

- клопотання представника позивача про витребування доказів (Т.1, а.с. 13, 170, Т.2, а.с. 72-73,74);

- клопотання представника позивача про призначення експертиз (Т.1, а.с. 11-12, 171-172, 173-174, Т.2, а.с. 65-67, 68-69, 70-71, Т.4, а.с. 120);

- клопотання третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору про призначення експертизи (Т.1, а.с. 185-186, Т.2, а.с. 157-158);

- клопотання відповідача про призначення експертизи (Т.2, а.с. 115-116, 118-120);

- заява про виклик свідків (Т.2, а.с. 75, 191);

В підготовчому судовому засіданні позивач та його представник просили прийняти до розгляду заяву про уточнення позовних вимог від 03.08.2020, замінити неналежного відповідача на належного. Проти прийняття до спільного розгляду з первісним позовом зустрічної позовної заяви та позовної заяви третьої особи ОСОБА_5 не заперечили. Також просили задоволити клопотання про витребування доказів. Крім того, просили задоволити клопотання про проведення експертиз в частині визначення вартості літньої кухні за адресою: АДРЕСА_1 та двох земельних ділянок земельної ділянки за адресами: АДРЕСА_1 , площею 1412 м.кв. та АДРЕСА_2 .

Відповідач та її представник просили прийняти до спільного розгляду з первісним позовом зустрічну позовну заяву. Заперечень щодо прийняття заяви про уточнення позовних вимог, прийняття до спільного розгляду з первісним позовом позовної заяви третьої особи та задоволення клопотання про витребування доказів не висловили. Проти задоволення клопотань позивача про призначення експертиз заперечили, просили задоволити клопотання про призначення експертизи від 21.10.2020 щодо визначення вартості станків та обладнання.

Від третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору на електронну адресу суду (вх. № ЕП-6385 від 21.10.2020) надійшло клопотання про проведення підготовчого судового засідання без його участі, позов в редакції заяви про зміну предмету позову від 13.06.2019 підтримує в повному обсязі. Також просить задвоолити клопотання про призначення оціночно-будівельної експертизи від 13.06.2019.

Заслухавши доводи та заперечення учасників судового процесу, дослідивши подані по справі заяви, клопотання, доказові матеріали, суд приходить до наступного висновку.

Вирішуючи питання щодо можливості прийняття заяв представника позивача про уточнення позовних вимог в редакції від 03.08.2020 (Т.4, а.с. 118-119) суд виходить з такого.

Відповідно до пункту 2 частини другої статті 49 Цивільного процесуального кодексу України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

По відношенню до переданої на розгляду суду заяви слід зазначити, що позов у цивільному процесі - це письмово оформлена та адресована суду письмова вимога, яка складається з вимоги процесуального характеру (відкрити провадження по справі) і вимоги матеріального характеру (захистити невизнане, оспорюване чи порушене право).

Позов у процесуальному сенсі складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

У розумінні цивільно-процесуального закону предмет позову - це матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої він просить ухвалити судове рішення.

В свою чергу, підставою позову є фактичні обставини, на яких ґрунтується вимога позивача.

Отже, зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача. Зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Фактичний аналіз змісту поданих заяв про уточнення позовних вимог від 03.08.2020 свідчить про те, що представником позивача подано саме заяву про про зміну предмету та підстав позову, а не про збільшення.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Така ж правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 10.12.2019 у справі 923/1061/18, від 19.12.2019 у справі № 925/185/19, від 23.01.2020 у справі № 925/186/19, від 09.07.2020 у справі №922/404/19).

Як встановлено судом, за змістом позовної заяви в первинній редакції, позивач просив суд визнати спільною сумісною власністю, як майно набуте під час шлюбу:

-домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 ;

-земельну ділянку за адресою: АДРЕСА_1 ;

-домоволодіння за адресою: АДРЕСА_2 ;

-земельну ділянку за адресою: АДРЕСА_2 ;

та здійснити поділ спільного майна.

Після уточнення (збільшення) позовних вимог в редакції від 03.08.2020 (Т.4, а.с.118-119) позивач доповнив позов вимогами такого змісту:

- визнати спільною сумісною власністю, як майно набуте під час шлюбу: будівельні матеріали самочинного будівництва на території земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 ; нежитлову будівлю, майстерню по ремонту автомашин за адресою АДРЕСА_3 .; будівельні матеріали самочинного будівництва на території майстерні по ремонту автомашин за адресою АДРЕСА_3 ; обладнання, яке знаходиться у майстерні за адресою АДРЕСА_3 , а саме:

Підіймач двухстійковий Т4 "Черкаси-автомат", 4 тонний.

Пристрій для ремонту кузовів легкових авто;

Підіймач легкових автомобілів одностійковий 400В Нюсбаум 2 тонний.

Підіймач двохстійковий виробництва Німеччини, 1995 року випуску, 3 тонний,

Обладнання саморобної(кустарної) камери для покраски автомобілів: система надування повітря, воздуховодів, система підігріва повітря, освітлювальне обладнання бокові лампи 13 шт, верхній рівень 5 ламп, нижній рівень 4 лампи, сендвіч-панелі з утепленням пінопласту 50 мм, високоякісні фільтри з фільтрацією 95-98%, з боковими вікнами спостереження, двухсекційні вїздні ворота; котел піролізний твердопаливний (на дровах); котел газовий; саморобний (кустарний) стапель ремонту кузову (розтягувач); кустарні(саморобні) акумуляторні накопичувальні баки металеві для опалення - в кількості 2 штуки; обладнання, яке знаходиться за адресою АДРЕСА_4 , а саме:

Автоматична машина для профілювання металочерепиці рік випуску 2005

Автоматична машина для профілювання металочерепиці рік випуску 2008

Станок для виготовлення профнастилу "ПС 12" виробництва КНР 2010 року виготовлення.

-поділ спільного майна та визнання права власності;

-визнання за сторонами права спільної часткової власності, визнавши за сторонами ідеальні частки.

Фактичний аналіз заяви представника позивача про уточнення (збільшення) позовних вимог є фактично поданням окремого позову із іншим предметом та підставами позову, що виключає можливість розгляду поданої позивачем заяви в якості збільшення розміру заявлених позовних вимог.

Щодо прийняття зустрічного позову (Т.1, а.с. 92-96) до спільного розгляду з первісним позовом суд виходить з того, що відповідно до частин до частин першої статті 193 Цивільного процесуального кодексу України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

В ухвалі суду про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі від 30 січня 2019 року відповідачу визначено п`ятнадцятиденний строк для подання відзиву на позовну заяву.

30.01.2019 відповідачу ОСОБА_3 судом надіслано копію ухвали про відкриття провадження, а також матеріали позовної заяви з додатками.

Вказана ухвала та матеріали позовної заяви отримані відповідачем 07.02.2019 (Т.1, а.с. 79).

Зазначене свідчить про те, що ОСОБА_3 було відомо про дану справу з 07.02.2019, тобто в строк до 22 лютого 2019 року (включно) вона мала можливість подати зустрічну позовну заяву.

Всупереч вищевказаним вимогам, зустрічна позовна заява подана до суду 21 березня 2019 року, тобто з порушенням процесуальних строків.

За таких обставин, зустрічна позовна заява на підставі частини третьої статті 194 Цивільного процесуального кодексу України підлягає поверненню заявнику.

У зв`язку з поверненням зустрічної позовної заяви не підлягають розгляду також пов`язані з нею процесуальні документи, а саме: заява відповідача про збільшення (уточнення) зустрічних позовних вимог (Т.2, а.с. 122-124), заява відповідача про зміну предмету позову від 29.09.2020 та клопотання відповідача про призначення експертизи (Т.2, а.с. 115-116, 118-120, Т. 4, а.с. 163-164).

Щодо можливості прийняття до розгляду позовної заяви третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору - ОСОБА_5 до відповідачів (1) ОСОБА_3 ; (2) ОСОБА_1 про визнання права власності на частку (Т. 1, а.с. 181-184) суд виходить з наступного.

Відповідно до частини першої статті 52 Цивільного процесуального кодексу України треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, подавши позов до однієї або декількох сторін.

Тобто, третя особа з метою захисту свого права може заявити самостійні вимоги саме щодо предмета спору, якщо вважає, що саме їй належить право на предмет спору чи його частину.

При цьому під предметом спору слід розуміти матеріально-правовий об`єкт, з приводу якого виник правовий конфлікт між позивачем і відповідачем.

Позовна заява третьої особи відповідно до положень частини першої статті 52 Цивільного процесуального кодексу України має містити самостійні вимоги саме щодо предмета спору у справі.

Позовні вимоги третьої особи, яка подала позов відповідно до приписів 52 Цивільного процесуального кодексу України , можуть бути допущені судом до розгляду у процесі, що вже розпочався, у тому випадку, коли така самостійна вимога заявлена саме щодо предмета спору, що вже виник між сторонами.

Вимога, спрямована на те, що знаходиться поза цим предметом, чи спрямована до третіх осіб, не може бути розглянута судом як вимога третьої особи в розумінні наведеної вище статті. Водночас така позовна вимога може бути заявлена у самостійному позові.

Як убачається з матеріалів справи, спір між сторонами за первісним позовом виник щодо майна набутого за час шлюбу (спільної сумісної власності): домоволодіння та земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 ; та домоволодіння і земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_2 .

Разом з тим позов ОСОБА_5 як третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору стосовно визнання за ним права власності на частку у будинковолодіннях за адресою: АДРЕСА_1 ; АДРЕСА_2 і на частку в автомайстерні на АДРЕСА_5 з підстав проведення покращень майна, тобто спір виник не із сімейних, а з цивільних правовідносин, тобто вимоги третьої особи перебувають поза предметом та підставами спору між позивачем та відповідачем, і такі не можуть бути визнані вимогою третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору та не приймається до розгляду. Водночас така позовна вимога може бути заявлена у самостійному позові.

Вищевказаний висновок суду у повній мірі узгоджується з правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, яка наведена у постанові від 13.03.2019 по справі 916/3245/17.

У зв`язку з відмовою у прийнятті до спільного розгляду з первісним позовом позову третьої особи, не підлягають розгляду також пов`язані з нею процесуальні документи, а саме: заява ОСОБА_5 про зміну предмету позову (Т. 2, а.с. 151-153), клопотання про призначення експертизи (Т.1, а.с. 185-186, Т.2 а.с. 157-158) як такі, що пов`язані із заявою третьої особи.

Також представником позивача подано клопотання про залучення в якості відповідача ОСОБА_3 .

Згідно з приписами частини другої статті 51 Цивільного процесуального кодексу України якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі.

Оскільки, в процесі судового розгляді справи встановлено, що вимога за предметом позову стосується ОСОБА_3 , то клопотання представника позивача про заміну відповідача слід задоволити.

Розглянувши клопотання представника позивача про витребування доказів (Т. 1, а.с. 13, 170, Т.2, а.с. 72-73, 74), суд виходить з того, що згідно з п. 4 частини п`ятої статті 12 Цивільного процесуального кодексу суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим кодексом.

Відповідно до частини другої статті 84 Цивільного процесуального кодексу України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Відповідно до частини першої ст. 76 Цивільного процесуального кодексу України доказами є будь які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи

Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Таким чином, з метою з`ясування всіх обставин справи, у контексті з правовими приписами пункту 4 частини п`ятої ст. 12, ст. 263 Цивільного процесуального кодексу України, суд приходить до висновку про часткове задоволення клопотань про витребування доказів та доцільність витребування інформації, яка стосується предмету доказування за первісним позовом.

Щодо заяв про виклик свідків (Т. 2, а.с. 75, 191), суд зазначає наступне.

Відповідно до частини першої ст. 76 Цивільного процесуального кодексу України доказами є будь які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Відповідно до частини першої статті 90 Цивільного процесуального кодексу України показання свідка - це повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи.

Зі змісту заяв про виклик свідків вбачається, що такі мають підтвердити обставини, що пов`язані зі змістом позовних вимог третьої особи.

Враховуючи, що суд не приймає позов третьої особи, то в задоволенні заяв про виклик свідків слід відмовити.

При вирішенні клопотань учасників судового процесу про призначення ряду експертиз суд керується наступними нормами права.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів дізнання, досудового та судового слідства.

Основними завданнями будівельно-технічної експертизи є визначення вартості будівельних робіт, пов`язаних з переобладнанням, усуненням наслідків залиття, пожежі, стихійного лиха, механічного впливу тощо; визначення можливості та розробка варіантів розподілу (виділення частки; порядку користування) об`єктів нерухомого майна; Основними завданнями оціночно-будівельної експертизи є: визначення різних видів вартості поліпшень земельних ділянок (будівель та їх частин, споруд, передавальних пристроїв тощо); визначення відповідності виконаної оцінки нерухомого майна (поліпшень земельної ділянки) вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна, методології, методам, оціночним процедурам (п. 5 «будівельно-технічна експертиза та оціночно-будівельна експертизи» Наказу МЮУ «Про затвердження Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень» від 8 жовтня 1998 року за № 53/5, із змінами та доповненнями (далі - Наказ)).

До основних завдань оціночно-будівельної експертизи належить експертна грошова оцінка земельних ділянок; експертна грошова оцінка прав на земельні ділянки; визначення відповідності виконаної оцінки земельної ділянки або прав на неї вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна, методології, методам, оціночним процедурам (п.6 Наказу).

Відповідно до ст. 103 Цивільного процесуального кодексу України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Згідно з частиною першою ст. 104 Цивільного процесуального кодексу України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Зміст первісних позовних вимог та наявні у матеріалах справи фактичні дані дають суду підстави для висновку про доцільність призначення по справі експертних досліджень, з метою вирішення питання спірних питань щодо поділу в натурі спільного майна подружжя та визначення вартості майна, оскільки для правильного та об`єктивного вирішення заявлених позивачем вимог необхідно дослідити, поряд з іншими доказами, висновок експерта стосовно цього питання.

Клопотання представника позивача про призначення судової товарознавчої експертизи (Т.1, а.с. 173-174, Т.2, а.с. 68-69), клопотання відповідача про призначення оціночної експертизи для визначення ринкової вартості станків та обладнань (Т. 2, а.с. 115-116) судом не вирішуються, оскільки питання, зазначенні в клопотаннях, не стосуються предмету спору.

Згідно з п. 5 частини першої ст. 252 Цивільного процесуального кодексу України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у разі призначення судом експертизи.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 12, 13, 43, 49, 51, 52, 76, 81, 83, 84, 91, 103-104, 193, 197, 252, 259, 260, 353, 354 Цивільного процесуального кодексу України, Мукачівський міськрайонний суд Закарпатської області

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні заяви представника позивача про прийняття уточнених (збільшених) позовних вимог в редакції від 03.08.2020 - відмовити.

1.1. Роз`яснити позивачу право на звернення до суду із заявленою новою позовною вимогою у загальному порядку, визначеному нормами Цивільного процесуального кодексу України.

2. Зустрічну позовну заяву від 21 березня 2019 року повернути заявнику.

3. Відмовити в прийнятті до спільного розгляду з первісним позовом позов третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору - ОСОБА_5 до відповідачів: ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про визнання права власності на частку в майні.

4. Клопотання представника позивача про заміну неналежного відповідача на належного - задоволити.

4.1. Замінити неналежного відповідача ОСОБА_3 на належного відповідача - ОСОБА_3 .

5. Клопотання представника позивача про витребування доказів - задоволити частково.

5.1. Витребувати з комунального підприємства «Мукачівське міське бюро технічної інвентаризації та експертної оцінки» інвентарні справи на домоволодіння за адресами: АДРЕСА_2 та АДРЕСА_1 .

5.2. Витребувані докази подати у строк до 10 листопада 2020 року включно.

5.3. Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

6. В задоволенні заяв позивача про виклик свідків - відмовити.

7. Клопотання представника позивача про призначення оціночно-будівельної технічної експертизи від 3 серпня 2020 року задоволити.

7.1. Призначити по справі оціночно-будівельну експертизу.

7.1.1. На вирішення експерта винести такі питання:

7.1.2. Яка ринкова вартість станом на час проведення експертизи та станом на 09.02.2016 будівлі, розташованої за адресою АДРЕСА_1 , що позначена в технічному паспорті як господарсько-побутова будівля «Літня кухня (літера «Б»).

7.2. Проведення експертизи доручити - ОСОБА_7 ( АДРЕСА_6 ).

8. Клопотання представника позивача про призначення оціночно-земельної експертизи від 15 травня 2019 року задоволити.

8.1. Призначити по справі оціночно-земельну експертизу.

8.1.1. На вирішення експерта винести такі питання:

8.1.2. Яка ринкова вартість станом на час проведення експертизи та станом на 09.02.2016 року:

- земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 , площею 1412 м.кв. (600+812).

- земельної ділянки, за адресою АДРЕСА_2 , площею 313,5 м.кв, кадастровий номер: :01:016:0328.

8.2. Проведення експертизи доручити судовим експертам Закарпатського відділення Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз (88000 м. Ужгород, вул. Ш.Петефі, 14, а.с. 117, електронна пошта: ).

9. Судові витрати за проведення експертизи покласти на позивача - ОСОБА_1 .

10. Цією ухвалою суд попереджує експертів про кримінальну відповідальність, передбачену ст. ст. 384, 385 Кримінального кодексу України за ухилення від проведення експертизи та подання завідомо неправдивого висновку.

11. На час проведення експертизи провадження в справі зупинити.

12. Ухвала суду в частині призначення експертизи може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя В.В.Кость Повний текст ухвали суду виготовлено та підписано 22.10.2020.