справа № 274/1778/20
провадження № 2/0274/1162/20
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

(заочне)

02.06.2020 року м. Бердичів

Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області в складі: головуючого судді Вдовиченко Т.М., за участю секретаря судового засідання - Рудич М.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Бердичеві Житомирської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання осіб такими, що втратили право на користування житловим приміщенням, -

В с т а н о в и в :

В березні 2020 року позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою, згідно якої просить визнати відповідачів - ОСОБА_2 та ОСОБА_3 такими, що втратили право користування жилим приміщенням - квартирою АДРЕСА_1 .

Позовні вимоги обґрунтовує тим, що вона є власником квартири АДРЕСА_1 . Відповідачі - батько і брат позивачки, у зазначеній квартирі не проживають з травня 2017 року, їхнє місцезнаходження позивачці невідоме. Факт реєстрації відповідачів в належній позивачці квартирі заважає повноцінно нею користуватися та розпоряджатися, змушує нести додаткові витрати по сплаті комунальних послуг.

Ухвалою Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 27.03.2020 року призначено справу до розгляду у порядку спрощеного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Представник позивачки звернулася до суду з письмовою заявою в якій вказала, що позов підтримує повністю, просить справу розглянути в її відсутність, не заперечує проти ухвалення заочного рішення.

Відповідачі, у встановлений судом строк, відзиву на позовну заяву не надали, про дату, час та місце судового розгляду справи повідомлялися за зареєстрованим місцем проживання, в судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомили.

Суд, за письмовою згодою позивачки, ухвалює заочне рішення при заочному розгляді справи, що не суперечить вимогам ст. 280 ЦПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

За таких обставин суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних та доказів.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог.

Відповідно до ст. 316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до Закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

Як передбачено ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна.

Судом встановлено, що позивачка відповідно до Договору дарування квартири від 07.09.2018 року є власником квартири АДРЕСА_1 , що підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності.

Відповідно до довідки ПП "Житлоремекс 2" від 06.03.2020 № 325 року, в квартирі АДРЕСА_1 зареєстровані: позивач - ОСОБА_1 , 1987 р.н., її мати - ОСОБА_4 , 1967 р.н., батько - ОСОБА_2 , 1966 р.н. та брат - ОСОБА_3 , 1990 р.н.

Факт не проживання відповідачів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 в квартирі АДРЕСА_1 підтверджується актом ПП "Житлоремекс - 2" від 04.03.2020 року.

Таким чином, судом достовірно встановлено, що відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 не є власниками квартири АДРЕСА_1 , не проживають в квартирі з травня 2017 року, витрати пов`язані з утриманням майна не несуть.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 405 ЦК України член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ними і власником житла або законом.

Згідно до ст. 7 Закону України "Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні" зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється на підставі судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, про виселення, про визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою.

Враховуючи вищевикладене, суд прийшов до висновку, що відповідачі без поважних причини не проживають за місцем своєї реєстрації з травня 2017 року, а тому є всі підстави визнати їх такими, що втратили право користування житловим приміщенням за адресою: АДРЕСА_2 .

Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України понесені позивачкою судові витрати в розмірі 840,80 грн. підлягають стягненню з відповідачів.

На підставі викладеного, керуючись ст. 405 ЦК України, ст.12-13, 76-81, 141, 259, 263-265, 268,273,354 ЦПК України, суд,-

В и р і ш и в :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання осіб такими, що втратили право на користування житловим приміщенням задовольнити повністю.

Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 такими, що втратили право користування жилим приміщенням - квартирою АДРЕСА_1 .

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 понесені нею нею судові витрати в розмірі 420 грн. 40 коп.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 понесені нею нею судові витрати в розмірі 420 грн. 40 коп.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно п.п.15.5 п. 15 Перехідних положень ЦПК України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Суддя Т.М.Вдовиченко