Справа № 359/2788/20
Провадження №2/359/1831/2020
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.06.2020р. м. Бориспіль

Бориспільський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді Чирки С.С.,

при секретарі Кулик Т.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації про позбавлення батьківських прав

ВСТАНОВИВ :

У квітні 2020 року на адресу Бориспільського міськрайонного суду Київської області надійшов вищевказаний позов.

Позов вмотивований тим, що сторони у справі перебували у цивільному шлюбі. ІНФОРМАЦІЯ_1 від цивільних стосунків з відповідачем у сторін народилася ОСОБА_3 . Після народження дитини, відповідач у справі пішов із сім`ї, участі в утриманні дитини не брав. Коли дитині виповнилося одинадцять місяців відповідач повернувся до позивачки, сказав, що переосмислив своє життя і бажає жити разом з донькою. Після повернення відповідача, позивачка завагітніла знову. Одна після, того як відповідач це дізнався пішов з дому і більше не повертався. Також заявив, що не бажає виховувати дітей і не буде про них піклуватися.

Відповідач жодним чином не приймає участі у вихованні дітей, не спілкується з ними, не вітає з днем народження, взагалі не допомагає фінансово, а тому позивачка просить суд позбавити ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 батьківських прав щодо ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та внести зміни до актового запису про народження, змінивши прізвище « ОСОБА_3 » на « ОСОБА_3 ».

Ухвалою судді від 16 квітня 2020 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання у справі.

У судове засідання позивач не з`явилася. До суду надійшла заява про розгляд справи у її відсутність. Вказала, що позов підтримує просила суд його задовольнити.

Відповідач у судове засідання не з`явився. На адресу суду надійшла заява у якій ОСОБА_2 просив справу розглянути без його участі. Проти задоволення позову не заперечував.

Представник третьої особи у судове засідання не з`явився. Причини неявки суду не повідомляв. Про час там місце розгляду справи повідомлявся належним чином.

Суд дослідивши матеріали справи дійшов до висновку про задоволення вказаного позову з огляду на наступне.

Відповідно до ч.3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Судом встановлено, що ОСОБА_3 народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 . Батьками дитини є ОСОБА_2 та ОСОБА_1 . Вказана обставина підтверджується копією свідоцтва про народження серія НОМЕР_1 від 12 серпня 2010 року виданого відділом реєстрації актів цивільного стану Шевченківського районного управління юстиції у м. Києві.(а.с.18).

Із нотаріально посвідченої заяви НОІ 119366 зареєстрованої в реєстрі за №248 вбачається, що ОСОБА_2 вказав, що не заперечує проти того, щоб його позбавили батьківських прав стосовно його малолітньої доньки ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.20).

Відповідно до п.2 ч.1 ст. 164 СК України мати, батько, можуть бути позбавлені судом батьківських прав, якщо вона, він ухиляються від виконання своїх обов"язків по вихованню дитини.

Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

За змістом роз`яснень, викладених у п.п. 15,16,17 постанови Пленуму ВСУ №3 від 30.03.2007 р. "Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про усиновлення і про позбавлення та поновлення батьківських прав", позбавлення батьківських прав (тобто прав на виховання дитини, захист її інтересів, на відібрання дитини в інших осіб, які незаконно їх утримують та інше), що надані батькам до досягнення дитиною повноліття і ґрунтуються на факті спорідненості з нею, є крайнім заходом впливу на осіб, які не виконують батьківських обов`язків, а тому питання про його застосування слід вирішувати лише після повного, всебічного, об`єктивного з`ясування обставин справи, зокрема ставлення батьків до дітей. Ухилення батьків від виконання своїх обов`язків має місце, коли вони не піклуються про фізичний і духовний розвиток дитини, її навчання, підготовку до самостійного життя, зокрема: не забезпечують необхідного харчування, медичного догляду, лікування дитини, що негативно впливає на її фізичний розвиток як складову виховання; не спілкуються з дитиною в обсязі, необхідному для її нормального самоусвідомлення, не надають дитині доступу до культурних та інших духовних цінностей; не сприяють засвоєнню нею загальновизнаних норм моралі; не виявляють інтересу до її внутрішнього світу; не створюють умов для отримання нею освіти. Зазначені фактори, як кожен окремо, так і в сукупності, можна розцінювати як ухилення від виховання дитини лише за умови винної поведінки батьків, свідомого нехтування своїми обов`язками. Не можна позбавити батьківських прав особу, яка не виконує своїх батьківських обов`язків унаслідок душевної хвороби, недоумства чи іншого тяжкого захворювання (крім хронічного алкоголізму чи наркоманії) або з інших не залежних від неї причин.

Отже, позбавлення батьківських прав є крайнім заходом і може мати місце при доведеності винної поведінки когось із батьків або їх обох, свідомого нехтування ними своїми обов`язками.

Позбавлення батьківських прав - це насамперед спосіб захисту прав і інтересів дитини, направлений на позитивний результат у долі неповнолітньої дитини.

Позбавлення батьківських прав допускається тоді, коли змінити ставлення батьків до виховання дитини неможливо (ухвала ВССУ від 01.11.2017 у справі № 211/559/16-ц).

Дослідивши судом всі надані докази в сукупності та кожен доказ окремо, беручи до уваги, що відповідач позов визнав, не заперечує проти позбавлення його батьківських прав відносно його доньки суд вважає, що позбавлення батьківських прав відповідача буде відповідати інтересам дитини, а тому позов слід задовольнити.

Позовні вимоги про зміну прізвища дитини з « ОСОБА_3 » на « ОСОБА_3 » не підлягають до задоволення, виходячи із наступного.

Відповідно до ст. 145 СК України прізвище дитини визначається за прізвищем батьків. Якщо мати, батько мають різні прізвища, прізвище дитини визначається за їхньою згодою. Спір між батьками щодо прізвища дитини може вирішуватися органом опіки та піклування або судом.

Згідно ст. 148 СК України у разі зміни прізвища обома батьками змінюється прізвище дитини, яка не досягла семи років. За заявою батьків або одного з них, якщо другий помер, оголошений померлим, визнаний недієздатним або безвісно відсутнім, дитині, яка не досягла чотирнадцяти років та якій при реєстрації народження присвоєне прізвище одного з батьків, може бути змінено прізвище на прізвище другого з батьків. У разі заперечення одним із батьків щодо зміни прізвища дитини спір між ними щодо такої зміни може вирішуватися органом опіки та піклування або судом. При вирішенні спору беруться до уваги виконання батьками своїх обов`язків щодо дитини, а також інші обставини, які засвідчують відповідність зміни прізвища інтересам дитини.

Положення ст. 148 СК України не передбачають зміну прізвища дитини з підстав позбавлення батька його батьківських прав.

У відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 166 СК України особа, позбавлена батьківських прав втрачає особисті немайнові права щодо дитини та звільняється від обов`язків щодо її виховання.

Зміна прізвища малолітньої (неповнолітньої) дитини відноситься саме до особистих немайнових прав батьків. У зв`язку з цим відпадає необхідність в отриманні згоди батька позбавленого батьківських прав для зміни прізвища дитини, а відповідно і вирішення даного питання в судовому порядку за відсутності за конкретних обставин спору по суті.

Зміна прізвища дитини здійснюється відповідно до Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених наказом Міністерства юстиції України 14 січня 2011 року за № 55/18793.

Відповідно до п. 2.14. Правил підставою для внесення змін в актові записи цивільного стану, у тому числі про анулювання та поновлення, є рішення суду про позбавлення батьківських прав.

Відомості про позбавлення батьківських прав вносяться до паперового носія актового запису цивільного стану та Державного реєстру актів цивільного стану в день надходження копії відповідного рішення суду до відділу державної реєстрації актів цивільного стану або в день її пред`явлення особою, зазначеною в рішенні суду, або уповноваженою нею особою (2.16.5. Правил).

Враховуючи наведене суд відмовляє в задоволені позову в частині вимоги позивача про зміну прізвища дитини виходячи з того, що спір між сторонами про зміну прізвища дочки відсутній та позивач не позбавлена права звернутися до органів державної реєстрації актів цивільного стану з письмовою заявою про внесення змін до актового запису цивільного стану до якої необхідно буде додати свідоцтво про народження дитини та рішення суду про позбавлення батьківських прав батька.

Крім цього, суд зазначає, що доказів звернення позивача до органів реєстрації актів цивільного стану із заявою про зміну прізвища дитини та доказів відмови в проведенні зміни прізвища дитини, суду позивачем не надано.

При цьому, суд вважає можливим стягнути з відповідача на користь позивача судовий збір, у сумі 840 грн. 80. коп., понесений ОСОБА_1 при зверненні до суду, відповідно до 141 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 3, 4, 88, 133, 141, 258, 259, 263-265, 266, 280, 281 ЦПК України,

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити частково.

Позбавити ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 батьківських прав відносно його доньки ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Стягнути з ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрованого за адресою АДРЕСА_1 на користь ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстрованої за адресою АДРЕСА_2 судовий збір в розмірі 840,80 грн.

В задоволенні позову в іншій частині відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Чирка С.С.