Справа № 456/4171/20
Провадження № 2/456/1353/2020
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" грудня 2020 р. Стрийський міськрайонний суд Львівської області в складі:

головуючого - судді Яніва Н. М.

з участю секретаря Сунак Н.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Стрий справу за позовом ОСОБА_1 до Вівнянської сільської ради Стрийського району Львівської області про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача у якому просить визначити йому додатковий строк, терміном 2 (два) місяці, для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько ОСОБА_2 , після смерті якого відкрилась спадщина на майно, яке складається із житлового будинку та земельної ділянки призначеної для його обслуговування, що в с. Вівня, Стрийського району, Львівської області.

За життя ОСОБА_2 склав заповіт, яким вказаний будинок та земельну ділянку заповів йому ОСОБА_1 .. Однак, звернувшись 12.10.2020 р. до Стрийської державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті батька йому було відмовлено з підстав пропущення ним шестимісячного строку встановленого для прийняття спадщини. При цьому, вказує, що в нотаріальну контору звернувся через шість місяців 29 днів, оскільки так йому роз`яснили в сільській раді. Окрім того, вважав, що наявність заповіту дає йому право на прийняття спадщини в будь-який час, зважаючи на те, що він являється єдиним спадкоємцем.

Представник позивача адвокат Поліщук І.М. у судовому засіданні позовні вимоги підтримала з підстав викладених у позовній заяві, просила суд такі задоволити.

Представник відповідача Вівнянської сільської ради Стрийського району в судове засідання не з`явились, хоча були судом належним чином повідомлені про час та місце судового розгляду, однак подали заяву згідно якої просили проводити розгляд справи за їхньої відсутності, проти задоволення позову не заперечили.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення представника позивача, оцінивши належним чином докази в їх сукупності суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Згідно з ч. 1 ст. 4, ч. 1 ст. 5 ЦПК України, кожна особа має право у порядку, встановленим цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів, а суд, здійснюючи правосуддя, захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

В силу положень ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, у межах заявлених нею вимог і на

підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Так в судовому засіданні встановлено, що позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , і його батьками являються ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , що стверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 /а.с.9/

Згідно копії свідоцтва про право власності на нерухоме майно, будинок АДРЕСА_1 , на праві власності належав ОСОБА_2 . Земельна ділянка, площею 0,1272 га призначена для обслуговування вказаного будинку, згідно копії державного акту серії ЯД№ 163468, також належала ОСОБА_2 /а.с.11,12/

Як вбачається з копії заповіту, посвідченого 27.03.2000 р. секретарем Вівнянської сільської ради Стрийського району Кравців М.М., зареєстрованого у реєстрі за № 6, ОСОБА_2 , на випадок своєї смерті зробив розпорядження, згідно якого все належне йому майно, заповів ОСОБА_1 /а.с.13/

З копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 , виданого Вівнянською сільською радою Стрийського району Львівської області вбачається, що ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що зроблено відповідний актовий запис за № 7./а.с.8/. Мати позивача ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , що стверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 .

Позивач ОСОБА_1 звертався до Стрийської державної нотаріальної конториз заявою про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_2 , однак у вчинені нотаріальної дії, як вбачається з листа від 12.10.2020 р., у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом було відмовлено так як спадкоємцем пропущено встановлений ст. 1270 ЦК України шестимісячний строк для прийняття спадщини та не надано ніяких доказів на підтвердження факту постійного проживання із спадкодавцем./а.с. 10/

Згідно ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст. ст. 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч.1 ст. 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч.3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила ч.3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Згідно правової позиції викладеної у постанові Верховного Суду від 17.10.2018 р у справі № 681/203/17-ц, яка в силу ст.263 ЦПК України враховується судом при виборі і застосуванні норм права до спірних правовідносин, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб.

Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

На підставі вищенаведеного, встановивши, що пропущений заявником термін звернення з заявою в нотаріальну контору про прийняття спадщини є незначним (менше одного місяця), суд дійшов висновку про поважність причин пропуску позивачем строку прийняття спадщини, що відповідно до ч.3 ст. 1272 ЦК України є підставою для визначення йому додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Щодо терміну, який слід визначити позивачу для прийняття спадщини, то такий суд визначає у два місяці і вважає його необхідним та достатнім.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 81, 89, 247, 259, 263-265, 268 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позовні вимоги задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_4 , додатковий строк для прийняття спадщини за заповітом, яка відкрилась після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , в два місяці з дня набрання рішенням чинності.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Львівського апеляційного суду через Стрийський міськрайонний суд Львівської області шляхом подачі в 30-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Суддя: Н. М. Янів