Єдиний унікальний номер 234/3939/19
Номер провадження 22-ц/804/3459/20
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 грудня 2020 року

Донецький апеляційний суд у складі :

головуючого судді Мірути О.А.,

суддів: Никифоряка Л.П., Хейло Я.В.,

за участю секретаря судового засідання Цимбала Д.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Донецького апеляційного суду в м. Бахмут апеляційну скаргу Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» у цивільній справі № 234/3939/19 за позовною заявою ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» про визнання незаконним рішення комісії Краматорського РЕМ та визнання договору про погашення заборгованості недійсним на рішення Краматорського міського суду Донецької області від 04 вересня 2020 року (суддя Данелюк О.М.), ухваленого в приміщенні Краматорського міського суду Донецької області,

В С Т А Н О В И В:

КОРОТКИЙ ЗМІСТ ПОЗОВНИХ ВИМОГ

05.03.2019 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» про визнання незаконним рішення комісії Краматорського РЕМ та визнання договору про погашення заборгованості недійсним.

03.04.2019 року, 02.05.2019 року та 31.08.2020 року позивачем були подані заяви про зміну підстав та предмету позову.

Позовна заява вмотивована тим, що позивач ОСОБА_1 зареєстрований та проживає у будинку за адресою: АДРЕСА_1 , який належить йому на праві власності на підставі нотаріально посвідченого договору дарування від 09.07.1970 року, він є споживачем електричної енергії, що постачається АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» до цього будинку.

10 грудня 2018 року представниками відповідача за місцем проживання ОСОБА_1 , у присутності останнього, було виявлено порушення правил користування електричною енергією, а саме самовільне підключення електроустановок до електричної мережі, яка не є власністю енергопостачальника з порушенням схеми обліку, про що був складений відповідний акт про порушення.

Рішенням Комісії Краматорського РЕМ від 12 грудня 2018 року позивачу була нарахована сума вартості не облікованої електричної енергії в розмірі 48749,50 грн.

Оскільки ОСОБА_1 не є фахівцем в галузі електропостачання та застосування відповідних норм права до даних правовідносин, він погодився з висновками комісії Краматорського РЕМ про нарахування йому за актом про порушення, оскільки члени комісії переконали його, що обчислення даної суми недооблікованої електроенергії було здійснено фахівцями Краматорського РЕМ у повній відповідності з вимогами законодавства.

Через те, що ОСОБА_1 не мав можливості одразу сплатити відповідачу вказану суму недооблікованої електроенергії у розмірі 48749,50 грн. одразу, він погодився на пропозицію представників Краматорського РЕМ та 13.12.2018 року уклав Договір про погашення заборгованості, за умовами якого зобов`язався оплатити постачальнику АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» заборгованість за Актом про порушення ПРРЕЕ №221658 від 10.12.2018 у розмірі 39000,00 грн. до 10.12.2019 року та сплачувати щомісячно до 10-го числа кожного місяця 3250,00 грн., попередньо оплативши за Актом №221658 від 10.12.2018 року частину суми недооблікованої електроенергії у розмірі 9749,50 грн.

На виконання Договору ОСОБА_1 було сплачено: 03.01.2019 року - 3250,00 грн., 07.02.2019 року - 3250,00 грн.

На теперішній час ОСОБА_1 вважає, що акт про порушення був складений працівниками Краматорського РЕМ безпідставно та з грубим порушенням норм чинного законодавства, а рішення та протокол засідання комісії Краматорського РЕМ №374 від 12.12.2018 року - всупереч вимогам чинного законодавства.

Так, внаслідок зміни законодавства, а саме: набрання чинності Правил роздрібного ринку електроенергії (ПРРЕЕ) та втрати чинності правил користування електричною енергією для населення (ПКЕЕН), акт про порушення було складено неповноважними особами, оскільки комісія по розгляду акту про порушення не була створена оператором системи розподілу, яким є відповідач; згідно надрукованого бланку протоколу засідання комісії Краматорського РЕМ № 374 від 12.12.2018 року, акт про порушення щодо споживача ОСОБА_1 було розглянуто комісією Краматорського РЕМ АТ «ДТЕК Донецькі Електричні Мережі», яка згідно найменування юридичної особи не є органом юридичної особи АТ «ДТЕК Донецькі електромережі»; норми Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією (Методика) не містять норм про можливість застосування її положень внаслідок порушення Правил РРЕЕ; текст акту про порушення має подвійне тлумачення в частині визначення порушення а тому є недійсним, оскільки не було виявлено місце самовільного підключення, тому у Комісії Краматорського РЕМ не було правових підстав для застосування Методики при обчисленні суми не облікованої електричної енергії за актом про порушення; працівники Краматорського РЕМ не мали права здійснювати демонтаж конструкцій у житлових приміщеннях, зокрема у житлових будинках, оскільки не було виявлено місце самовільного підключення та не була досліджена проводка, що використовувалась при самовільному підключенні, тому для обчислення вартості недооблікованої електроенергії за актом про порушення Комісія Краматорського РЕМ повинна була встановлюватися потужність самовільного підключення та добовий обсяг споживання електричної енергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення, виходячи з допустимого тривалого струму, що може протікати через мінімальний діаметр проводки, для якої нормується допустимий тривалий струм згідно з главою 1.3 Правил улаштування електроустановок (ПУЕ); оскільки порушення могло бути виявлено при контрольному огляді засобу обліку спожитої електроенергії, то нарахування обсягу та вартості не облікованої електричної енергії за актом про порушення Комісія мала право обчислювати згідно з положеннями абзацу третього підпункту а) пункту 3.3 Методики з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення.

Також вважає, що договір про погашення заборгованості від 13.12.2018 року був укладений між ним та АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» під впливом обману з боку Відповідача, а також під впливом помилки зі свого боку, тому як він не є фахівцем в області електропостачання та застосування відповідних норм права до спірних правовідносин, він погодився з незаконними висновками комісії Краматорського РЕМ про нарахування йому вартості необлікованої електроенергії за актом про порушення, оскільки на той час, внаслідок омани з боку відповідача, вважав їх правильними.

КОРОТКИЙ ЗМІСТ РІШЕННЯ СУДУ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» про визнання незаконним рішення комісії Краматорського РЕМ та про визнання договору про погашення заборгованості недійсним, задоволено.

Визнано незаконним та скасувано рішення комісії Краматорського РЕМ Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі Електричні Мережі» по розгляду акту про порушення ПКЕЕ для населення, яке викладено у протоколі засідання комісії № 374 від 12.12.2018 року про проведення за актом про порушення №221658 від 10.12.2018 року щодо споживача ОСОБА_1 розрахунку обсягу та вартості недорахованої електричної енергії за період з 12.12.2015 року по 10.12.2018 року, згідно з пунктами 3.3 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричної енергією та визначення вартості недорахованої електричної енергії, в сумі 48749,50 грн.

Визнано недійсним Договір про погашення заборгованості від 13.12.2018 року, укладений між Акціонерним товариством «ДТЕК Донецькі електромережі» та ОСОБА_1 .

Стягнуто з Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» на користь держави судовий збір у розмірі 1536,80 грн.

Суд дійшов висновку, що акт про порушення відносно споживача ОСОБА_1 було розглянуто 12.12.2018 року неповноважною комісією Краматорського РЕМ, яка не мала визначених законодавством прав на здійснення цих дій; у комісії Краматорського РЕМ були відсутні правові підстави для застосування норм Методики для обчислення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ОСОБА_1 Правил роздрібного ринку електричної енергії, зокрема внаслідок відсутності виявленого місця самовільного підключення та з урахуванням положень пункту 3.1 Методики; розрахунок обсягу та вартості недооблікованої електричної енергії на підставі акту про порушення було здійснено комісією Краматорського РЕМ з недотриманням та з грубим порушенням вимог Методики в частині визначення обсягу недооблікованої електричної енергії та в частині визначення періоду, за який має здійснюватися розрахунок обсягу та вартості недооблікованої електричної енергії.

Через висновок про не законність рішення комісії Краматорського РЕМ, суд дійшов висновку, що зобов`язання по сплаті суми недооблікованої електроенергії у розмірі 48749,50 грн. за цим рішенням комісії виникло у споживача ОСОБА_1 неправомірно.

Стосовно позовних вимог ОСОБА_1 про визнання договору про погашення заборгованості недійсним, суд дійшов висновку, що дана обставина фактично мала вирішальне значення при прийнятті споживачем ОСОБА_1 рішення укласти вищезазначений Договір про погашення заборгованості від 13.12.2018 року. Отже під впливом обману з боку АТ «ДТЕК Донецькі електромережі», а також під впливом помилки з боку споживача ОСОБА_1 , внутрішня воля ОСОБА_1 стосовно укладання з Відповідачем Договору про погашення заборгованості від 13.12.2018 року сформувалась невірно щодо обставини, яка має істотне значення, а саме наявності нібито у споживача ОСОБА_1 зобов`язання з оплати на користь АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» суми недооблікованої електроенергії у розмірі 48749,50 грн.

КОРОТКИЙ ЗМІСТ ВИМОГ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ

У апеляційній скарзі, поданій до Апеляційного суду АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» посилається на неповне з`ясування обставин справи, що мають значення для справи та порушення норм матеріального права, просить скасувати рішення та ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1

УЗАГАЛЬНЕННЯ ДОВОДІВ ОСОБИ, ЯКА ПОДАЛА АПЕЛЯЦІЙНУ СКАРГУ

Апеляційна скарга мотивована тим, що рішенням Комісії Краматорського РЕМ від 12.12.2018 року позивачу фахівцями Краматорського РЕМ було здійснено нарахування суми вартості не облікованої електричної енергії в розмірі 48749, 50 грн. у повній відповідності з вимогами законодавства.

Позивач погодився з висновками комісії Краматорського РЕМ з нарахованою йому за актом про порушення сумою недооблікованої електроенергії у розмірі 48749, 50 грн., але через неможливість погашення всієї суми одразу, працівниками Краматорського РЕМ було запропоновано йому оплатити лише частину даної суми у розмірі 9749, 50 грн., а залишок суми оплачувати рівними платежами, щомісяця, у зв`язку з чим ним було оплачено за Актом № 221658 від 10.12.2018 року частину суми недооблікованої електроенергії у розмірі 9749,50 грн.

Відповідач по справі АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» є оператором системи розподілу електричної енергії з 11.06.2017 року, а з 11.12.2018 року АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» втратило права та обов`язки електропостачальника, не ґрунтується на нормах матеріального права.

На думку апелянта факт порушення позивачем ПРРЕЕ знайшов своє підтвердження відповідними доказами, тому на підставі ст.77 Закону України «Про ринок електричної енергії» та п.5.5.5. ПРРЕЕ споживач повинен нести відповідальність за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення електричних мереж і споживання електричної енергії без засобів обліку. Звертають увагу суду, що ОСОБА_1 протокол засідання комісії Краматорського РЕМ АТ «ДЩТЕК Донецькі електромережі» № 374 від 12.12.2018 року по розгляду акту про порушення Правил підписав без зауважень.

Представниками АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» було виконано всі вимоги ПРРЕЕ, Методики та роз`яснення НКРЕ.

Відповідно до акту № 221 представник «АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» не мали можливості виявити місце самовільно підключеної електропроводку через не надання споживачем дозволу на демонтаж будівельних конструкцій.

В акті зафіксовано згоду споживача ОСОБА_1 з виявленим порушенням та відсутність зауважень до складеного Акту, що підтверджується підписом споживача.

Крім того, зазначають, що відповідно до акту про порушення № 221658 від 10.12.2018 року, найменша поперечна польза перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення до мереж вказана у п. 3, становить 1, 5 кв. мм, про що не заперечувалось позивачем ОСОБА_1 під час складання акту та проведення засідання комісії. Таким чином, висновок суду, щодо застосування мінімального діаметру проводки (0,5 кв.мм.). відповідно до ПУЕ, не ґрунтується на нормах матеріального права.

Контролер при контрольному огляді засобу комерційного обліку, не мав можливості виявити без облікову розетку, оскільки для цього необхідно було перевірити електричну проводку у всьому будинку та за допомогою технічних засобів встановити наявність напруги в розетці.

На думку апелянта, висновок суду стосовно періоду нарахування, від дати останнього контрольного огляду, не ґрунтується на нормах матеріального права.

Крім того, позивач звернувся до відповідача із заявою про укладення графіку погашення заборгованості та розстрочення суми боргу у розмірі 48749, 50 грн. рівними частинами строком на 12 місяців по 32500 грн. Перший внесок позивачем був сплачений, потім було укладено договір про погашення заборгованості.

За вказаним договором споживач визнав заборгованість за актом про порушення ПРРЕЕ № 221658 від10.12.2018 року, тому вважають, що позивач та відповідач досягли згоди істотних умов договору про погашення заборгованості, за яким споживач визнав заборгованість по акту про порушення ПКЕЕН № 221658 від 10.12.2018 року в розмірі 39000. 00 грн. та бере на себе зобов`язання сплатити зазначену заборгованість в повному обсязі за графіком, який наведений договорі.

Звертають увагу суду, що згідно до ст.15 ЦК України не передбачено такого способу захисту цивільних прав, як визнання «наперед» договору недійсним. При відсутності дійсного порушення прав чи охоронюваних законом інтересів тієї сторони, яка звернулась до суду з відповідним позовом.

УЗАГАЛЬНЕННЯ ДОВОДІВ ТА ЗАПЕРЕЧЕНЬ ІНШІХ УЧАСНИКІВ СПРАВИ

На апеляційну скаргу позивачем надано відзив, в якому зазначив, що наявність у відповідача відповідної ліцензії на право постачання електричної енергії, що була видана до дня набрання чинності Закону України «Про ринок електричної енергії» , з 11.12.2018 року вже не мало юридичного значення, оскільки після набрання законної сили 11.12.2018 року норми частини першої статті 47 Закону України «Про ринок електричної енергії» оператору системи розподілу забороняється здійснювати діяльність за виробництво та / або передачі, та /або постачання електричної енергії.

З 11.12.2018 акти про порушення мала право розглядати виключно комісія створена оператором системи, тому висновки суду першої інстанції, що відповідач з 11.12.2018 року втратив права та обов`язки електропостачальника, у зв`язку з чим у комісії Краматорського РЕМ з 11.12.2018 року було відсутнє право розглядати акти про порушення, є правильними та законними, обґрунтованими і не спростовується доводами відповідача викладеними в апеляційній скарзі.

Назва Методики, затвердженої Постановою НКРЕ № 562 від 04.05.2006 року, не відповідає назві Методики, визначеної у нормі п. 8.2.4. ПРРЕЕ.

Крім того, представникам енергопостачальника не було зафіксовано в Акті та на схемі електропостачання помешкання місце-точку самовільного підключення, що є порушенням пункту 4.7. Методики.

Крім того, зазначає, що оскільки місце самовільного підключення до відповідних мереж працівниками Краматорського РЕМ під час здійснення перевірки та складання акту про порушення від 10.12.2018 року виявлено не було, тому у відповідача відсутнє право застосовувати Методику для визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН та ПРРЕЕ, керуючись при цьому лише роз`яснення НКРЕ № 4754/11/47-12 віл 27.02.2012 року, яке не є нормативно-правовим актом та суперечить нормами Методики, яка є нормативно-правовим актом.

Вважає висновки суду першої інстанції, що внаслідок відсутності виявленого місця самовільного підключення та з урахуванням положень пункту 3.1. Методики у комісії Краматорського РЕМ було відсутнє право застосовувати методику для визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ОСОБА_1 . Правил правильними, законними, обґрунтованими і такими, що не спростовуються доводами відповідача, викладеними в апеляційній скарзі.

Оскільки місце самовільного підключення виявлено не було. Проводи, що використовувались у схемі самовільного підключення не досліджувались та не вилучались, тому показник фактичної найменшої поперечної площі перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення, було зазначено у пункті 3 акту про порушення безпідставно та є лише припущенням.

Таким чином, довод відповідача в його апеляційній скарзі, що найменша поперечна площа перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення до мереж становить 1, 5 кв. мм., що не заперечувалось позивачем ОСОБА_1 не ґрунтується на Законі і має бути відхилений.

Звертає увагу, на той факт, що представники оператора системи мали можливість виявити вказане в акті порушення під час проведення контрольного огляду приладу обліку, тому як для його виявлення достатньо було лише вимкнути автомати після електролічильника та включити будь-який струмоприймач в розетку.

Вважає, що суд першої інстанції дійшов до правильного висновку щодо визнання незаконним рішення комісії Краматорського РЕМ та визнання договору про погашення заборгованості недійсним, що не спростовується доводами відповідачів викладеними в апеляційній скарзі.

Представник АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» Удовиченко О.В. в судовому засіданні апеляційного суду доводи апеляційної скарги підтримав, надав пояснення, аналогічні викладеним в апеляційній скарзі, просив задовольнити, скасувати рішення суду першої інстанції та відмовити позивачу у задоволенні позовних вимог.

Представник позивача ОСОБА_2 в судовому засіданні апеляційного суду проти доводів апеляційної скарги заперечував, надав пояснення, аналогічні викладеним у відзиві на апеляційну скаргу, просив відмовити у її задоволенні та залишити рішення суду першої інстанції без змін.

ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 проживає у будинку за адресою: АДРЕСА_1 , який належить йому на підставі договору дарування від 09.07.1970 року.

10.12.2018 року представниками оператора системи розподілу за адресою АДРЕСА_1 було виявлено та Актом зафіксовано порушення Правил: Самовільне підключення електроустановок (токоприймачів або електропроводки) до електричної мережі, яка не є власністю енергопостачальника з порушенням схеми обліку виявити яке представники енергопостачальника під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості. Змонтована розетка зі скритою електропроводкою. При включенні (обігрівача) та виключенні автоматів після лічильника, диск лічильника не обертається, напруга в розетці є. Відсутня технічна можливість виявити місце самовільного підключення, споживач відмовився від часткового демонтажу конструкції для місця виявлення самовільного підключення. Електрична енергія споживається, лічильником не враховується. Виявлені порушення зафіксовано фотозйомкою.

Згідно розпорядження начальника Краматорського РЕМ № 113 від 26.04.2017 року «Про створення комісії по розгляду актів про порушення ПКЕЕН», в Краматорському РЕМ ПАТ «Донецькобленерго» було створено комісію для розгляду актів про порушення ПКЕЕН.

Згідно розпорядження начальника Краматорського РЕМ № 59 від 21.01.2019 року «Про створення комісії по розгляду актів про порушення ПРРЕЕ», в Краматорському РЕМ АТ «Донецькі електромережі» було створено комісію для розгляду актів про порушення ПРРЕЕ.

Акт про порушення відносно споживача ОСОБА_1 було розглянуто комісією Краматорського РЕМ 12.12.2018 року, тобто комісією, створеною 26.04.2017 року електропостачальником ПАТ «Донецькобленерго» (в теперішній час АТ «ДТЕК Донецькі електромережі»).

Згідно змісту протоколу № 374 від 12.12.2018 року, Комісія Краматорського РЕМ прийняла рішення здійснити нарахування споживачу ОСОБА_1 суми недорахованої електроенергії за актом про порушення та застосувати Методику розрахунку об`єму та вартості недорахованої електроенергії. Сума недорахованої електроенергії склала 48749,50 грн.

Згідно змісту акту про порушення, відсутня технічна можливість виявити місце самовільного підключення, споживач відмовився від часткового демонтажу конструкції для місця виявлення самовільного підключення.

При цьому, хоча акт про порушення від 10.12.2018 року відносно споживача ОСОБА_1 було підписано споживачем ОСОБА_1 без будь-яких зауважень, більш того у графі «Зауваження до складеного акту» міститься запис - «Замечаний нет, с нарушением согласен» та підпис ОСОБА_1 , проте акт про порушення не містить відомостей, які саме конструкції та у якому приміщенні будинку споживача необхідно було їх демонтувати.

Згідно листа Держенергонагляду за вих. №26-01/41-334 від 04.04.2019 року у відповідь на звернення ОСОБА_1 , зазначено, що згідно з вимогами пункту 3.1 Методики, у разі виявлення у споживача факт самовільного підключення електроустановок до електричних мереж поза засобом обліку електричної енергії, Методика застосовується за умови виявлення місця підключення до відповідних мереж, що зазначається в акті про порушення та позначається на схемі. Однак представники енергопостачальника не зафіксували в Акті та на схемі електропостачання помешкання місце (точку) самовільного підключення, що є порушенням пункту 4.7 Методики.

ПОЗИЦІЯ АПЕЛЯЦІЙНОГО СУДУ

Відповідно до пунктів 3 та 4 частини 1 статті 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Апеляційна скарга Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі», підлягає частковому задоволенню.

МОТИВИ З ЯКИХ ВИХОДИВ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД, ТА ЗАСТОСОВАНІ НОРМИ ПРАВА

Відповідно до частини 1 статті 367 ЦПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Згідно з частиною першою, другою та п`ятою стаття 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватись на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Вказаним вимогам закону рішення суду першої інстанції в частині визнання незаконним рішення комісії Краматорського РЕМ відповідає, проте суд апеляційної інстанції не може погодитись з рішенням суду в частині визнання договору про погашення заборгованості недійсним через його укладення під впливом обману та під впливом помилки.

Так, судом встановлено, що ОСОБА_1 є власником домоволодіння АДРЕСА_1 (а.с.21-22) та побутовим споживачем електричної енергії, що надає відповідач АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» за вказаною адресою.

10.12.2018 року представниками оператора системи розподілу за адресою АДРЕСА_1 було виявлено та зафіксовано актом порушення Правил, а саме: самовільне підключення електроустановок (токоприймачів або електропроводки) до електричної мережі, яка не є власністю енергопостачальника, з порушенням схеми обліку. Змонтована розетка зі скритою електропроводкою. При включенні (обігрівача) та виключенні автоматів після лічильника, диск лічильника не обертається, напруга в розетці є. Електрична енергія споживається, лічильником не враховується. Виявлені порушення зафіксовано фотозйомкою.

Актом про порушення зафіксована відсутність технічної можливості виявлення місця самовільного підключення через відмову споживача від часткового демонтажу конструкції.

Акт про порушення від 10.12.2018 року відносно споживача ОСОБА_1 було підписано споживачем ОСОБА_1 без будь-яких зауважень та у графі «Зауваження до складеного акту» міститься запис - «Замечаний нет, с нарушением согласен» та підпис ОСОБА_1 , він не містить відомостей про те, які саме конструкції та у якому приміщенні будинку споживача необхідно демонтувати.

12.12.2018 року зазначений акт було розглянуто комісією Краматорського РЕМ, створеною 26.04.2017 року електропостачальником ПАТ «Донецькобленерго» (на теперішній час АТ «ДТЕК Донецькі електромережі»).

Згідно протоколу № 374 від 12.12.2018 року Комісія Краматорського РЕМ прийняла рішення: здійснити нарахування споживачу ОСОБА_1 суми недорахованої електроенергії за актом про порушення та застосувати Методику розрахунку об`єму та вартості недорахованої електроенергії. Сума недорахованої електроенергії склала 48749,50 грн.

13 грудня 2018 року між споживачем ОСОБА_1 та відповідачем було укладено Договір про погашення заборгованості, за умовами якого ОСОБА_1 зобов`язався оплатити постачальнику заборгованість у розмірі 39000, 00 грн. до 10.12.2019 року. Сплачуючи щомісячно до 10-го числа кожного місяця 3250 , 00 грн.(а.с.28).

На виконання даного Договору ОСОБА_3 03.01.2019 року сплатив 3250,00 грн. та 07.022019 року - 3250,00 грн.(а.с.29).

Задовольняючи позовні вимоги у частині визнання незаконним рішення комісії Краматорського РЕМ, суд першої інстанції виходив з того, що працівники Краматорського РЕМ мали право здійснювати перевірку за місцем проживання споживача та складати акт про порушення, проте з 11.12.2018 року акти про порушення мала право розглядати виключно комісія, створена оператором системи. Оскільки акт про порушення щодо споживача ОСОБА_1 було розглянуто Комісією, яка згідно найменування юридичної особи не є органом юридичної особи АТ «ДТЕК Донецькі електромережі», вона не мала визначених законодавством прав на розгляд актів про порушення від імені даної юридичної особи та підстав для застосування норм Методики для обчислення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої вена слідок порушення споживачем ОСОБА_1 Правил роздрібного ринку електричної енергії. При цьому, здійснюючі оцінку акту про самовільне підключення, суд першої інстанції дійшов висновку, що в судовому засіданні не доведено належними, допустимими, достовірними та достатніми доказами поважність причин, за яких не було виявлено місце самовільного підключення. При цьому сама схема електропостачання, що накреслена представниками оператора системи в акті про порушення, фактично є припущенням.

З такими висновками суду першої інстанції колегія суддів погоджується з наступних підстав.

Згідно ч.1 ст.47 Закону України «Про ринок електричної енергії», яка набрала чинності 11.12.2018 року, оператору системи розподілу забороняється здійснювати діяльність з виробництва та/або передачі, та/або постачання електричної енергії.

З моменту набрання чинності Закону України «Про ринок електричної енергії», з 11.06.2017 року АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» є оператором системи розподілу електричної енергії, але як правонаступник в частині прав та обов`язків електропостачальника, мало ці права та обов`язки лише у період з 11.06.2017 року до 10.12.2018 року, включно.

З 11.12.2018 року норми ч.1 ст. 47 Закону України «Про ринок електричної енергії» прямо забороняли АТ «ДТЕК Донецькі електромережі», яке є оператором системи розподілу електричної енергії, здійснювати будь-яку діяльність з виробництва, передачі, постачання електричної енергії, а тому з цього часу АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» втратило право та обов`язки електропостачальника.

П. 53 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою КМУ №1357 від 26.07.1999 року, які набрали чинності 13.08.1999 року та втратили чинність 26.06.2018 року, акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.

Розпорядженням начальника Краматорського РЕМ № 3113 від 26.04.2017 року «Про створення комісії по розгляду актів про порушення ПКЕЕН», в Краматорському РЕМ ПАТ «Донецькобленерго» було створено комісію для розгляду актів про порушення ПКЕЕН.

Згідно розпорядження начальника Краматорського РЕМ №59 від 21.01.2019 року «Про створення комісії по розгляду актів про порушення ПКЕЕН», в Краматорському РЕМ ПАТ «Донецькобленерго» було створено комісію для розгляду актів про порушення ПКЕЕН.

Акт про порушення відносно споживача ОСОБА_1 було розглянуто комісією Краматорського РЕМ 12.12.2018 року, тобто комісією, створеною 26.04.2017 року електропостачальником ПАТ «Донецькобленерго».

Таким чином, суд першої інстанції дійшов облгрунтованого висновку, що комісія Краматорського РЕМ, створена 26.04.2017 року електропостачальником ПАТ «Донецькобленерго», після набрання законно сили 11.06.2017 року Закону України «Про ринок електричної енергії» мала право діяти у складі оператора системи розподілу АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» (колишнє ПАТ «Донецькобленерго»), який має права електропостачальника, лише до набрання чинності частини першої статті 47 цього Закону, тобто до 11.12.2018 року.

Оскільки Комісія для розгляду актів про порушення ПРРЕЕ була створена у Краматорському РЕМ АТ «ДТЕК Донецькі електромережі», яке є оператором системи розподілу, лише з 21.01.2019 року на підставі розпорядження начальника Краматорського РЕМ №59 від 21.01.2019 року, тому у період з 11.12.2018 року по 20.01.2019 року у Краматорському РЕМ була відсутня відповідна повноважна комісія, яка мала визначене законодавством право розглядати акти про порушення.

Враховуючи, що акт про порушення відносно споживача ОСОБА_1 було розглянуто 12.12.2018 року комісією Краматорського РЕМ, створеною 26.04.2017 року електропостачальником ПАТ «Донецькобленерго» (в теперішній час АТ «ДТЕК Донецькі електромережі»), тому суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку, що цей акт було розглянуто неповноважною комісією, яка згідно ч.1 ст.47 Закону України «Про ринок електричної енергії» втратила відповідні повноваження з 11.12.2018 року.

Згідно п.8.2.6. Правил роздрібного ринку електричної енергії, на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи.

Оскільки оператором системи розподілу є АТ «ДТЕК Донецькі електромережі», тому саме Комісія з розгляду актів про порушення Краматорського РЕМ АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» має право розглядати акти про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії від імені оператора системи розподілу АТ «ДТЕК Донецькі електромережі».

Згідно надрукованого бланку протоколу засідання комісії Краматорського РЕМ №374 від 12.12.2018 року, акт про порушення №221658 від 10.12.2018 року щодо споживача ОСОБА_1 було розглянуто комісією Краматорського РЕМ АТ «ДТЕК Донецькі Електричні Мережі», яка згідно найменування юридичної особи не є органом юридичної особи АТ «ДТЕК Донецькі електромережі».

Таким чином, суд дійшов обґрунтованого висновку, що акт про порушення щодо споживача ОСОБА_1 було розглянуто Комісією, яка згідно найменування юридичної особи не є органом юридичної особи АТ «ДТЕК Донецькі електромережі», а тому ця комісія не мала визначених законодавством прав на здійснення дій щодо розгляду актів про порушення від імені даної юридичної особи.

Згідно протоколу №374 від 12.12.2018 року, Комісія Краматорського РЕМ прийняла рішення здійснити нарахування споживачу ОСОБА_1 суми недорахованої електроенергії за актом про порушення та застосувати Методику розрахунку об`єму та вартості недорахованої електроенергії. Сума недорахованої електроенергії склала 48749,50 грн.

Розрахунок недорахованої споживачем електроенергії був здійснений

Методикою розраховується сума електричної енергії, яка спожита та не врахована приладом обліку. Іншого способу визначення об`єму (суми) електричної енергії при виявленні порушень Правил нормами діючого законодавства не передбачено.

Згідно п.1.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої Постановою НКРЕ №562 від 04.05.2006 року, ця Методика встановлює порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затверджених постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 31.07.96 N 28 (далі - ПКЕЕ), або Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.99 N 1357 (далі - ПКЕЕН).

Даний перелік умов (порушення споживачами ПКЕЕ або ПКЕЕН), за наявності яких можливо застосування Методики для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії є вичерпним.

Правила роздрібного ринку електричної енергії набрали чинності 19.04.2018 року.

Правил користування електричною енергією втратили чинність 11.06.2018 року

Правил користування електричною енергією для населення втратили чинність 26.06.2018 року.

Таким чином, як на час складання акту про порушення від 10.12.2018 року, так і на час розгляду Комісією Краматорського РЕМ 12.12.2018 року, Правила користування електричною енергією для населення втратили чинність, а набрав чинності інший нормативний документ Правила роздрібного ринку електричної енергії.

Згідно змісту акту про порушення, споживачем ОСОБА_1 були порушені Правила роздрібного ринку електричної енергії.

Але норми Методики не містять норм та умов про можливість застосування її положень внаслідок порушення споживачами Правил роздрібного ринку електричної енергії.

Таким чином суд дійшов обгрунтованого висновку, що у комісії Краматорського РЕМ були відсутні правові підстави для застосування норм Методики для обчислення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ОСОБА_1 Правил роздрібного ринку електричної енергії.

П.3.1 Методики визначено, що вона застосовується на підставі акта про порушення в разі виявлення зокрема такого порушення, як: самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника.

Положеннями пункту 3.1 Методики встановлено, що у разі виявлення у споживача порушень, зазначених, зокрема, у підпункті 6 пункту 3.1 Методики, а саме: самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника, ця Методика застосовується за умови виявлення місця самовільного підключення до відповідних мереж, що зазначається в акті про порушення та позначається на схемі.

Актом про порушення встановлена відсутність технічної можливості виявити місце самовільного підключення, оскільки споживач відмовився від часткового демонтажу конструкції для місця виявлення самовільного підключення.

Акт про порушення від 10.12.2018 року було підписано споживачем ОСОБА_1 без будь-яких зауважень, у графі «Зауваження до складеного акту» міститься запис: «Замечаний нет, с нарушением согласен» та підпис ОСОБА_1 , проте в акті відсутні відомості, які саме конструкції та у якому приміщенні будинку споживача необхідно було демонтувати.

Пунктом 3.1 Методики визначено, що у разі виявлення у споживача факту самовільного підключення електроустановок до електричних мереж поза засобом обліку електричної енергії, Методика застосовується за умови виявлення місця підключення до відповідних мереж, що зазначається в акті про порушення та позначається на схемі.

Однак, зі змісту акту вбачається, що представниками енергопостачальника не було зафіксовано місце (точку) самовільного підключення, що є порушенням пункту 4.7 Методики.

На підставі викладеного, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що відповідачем в судовому засіданні не доведено належними, допустимими, достовірними та достатніми доказами поважність причин, за яких не було виявлено місце самовільного підключення. При цьому як сама схема електропостачання, що накреслена представниками оператора системи в акті про порушення, фактично є припущенням.

Відповідно до пункту 3.5 Методики, у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 5, 6 пункту 3.1 Методики, добовий обсяг споживання електричної енергії через проводи, якими здійснене самовільне підключення або підключення поза приладом обліку, визначається за формулою (2.7) Методики, в якій потужність самовільного підключення визначається, виходячи з найменшої поперечної площі перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення до мережі, та допустимого тривалого струму, який може ними протікати згідно з главою 1.3 Правил улаштування електроустановок.

Але, оскільки місце самовільного підключення виявлено не було, проводи, що використовувались у схемі самовільного підключення не вилучались, тому суд вважає, що показник фактичної найменшої поперечної площі перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення було зазначено у пункті 3 акту про порушення безпідставно та також є припущенням.

Згідно ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Отже, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції правильно застосував норми матеріального права, якими регулюються спірні правовідносини, та дійшов обґрунтованого висновку про задоволення позовних вимог ОСОБА_1 в частині визнання незаконним рішення комісії Краматорського РЕМ.

З наведених підстав колегія суддів відхиляє доводи апеляційної скарги щодо наявності у Комісії Краматорського РЕМ повноважень для розгляду Акту про порушення (ПКЕЕН) № 221658 ПАТ ДТЕК «Донецькобленерго» від 10.12.2018 року відносно споживача ОСОБА_1 та доводи відповідача щодо неналежної оцінки доказів по справі та неправильного застосування норм матеріального права в цій частині.

Розглядаючи доводи апеляційної скарги в частині задоволених позовних вимог про визнання договору про погашення заборгованості недійсним, колегія суддів вважає їх частково обґрунтованими з наступних підстав.

Згідно ч.1 ст.202 ЦК України, правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Згідно ч.3 ст.203 ЦК України, волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі.

Згідно ч.1, ч.2 п.2 ст.16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способом захисту цивільних прав та інтересів може бути, зокрема, визнання правочину недійсним.

Ч.1, ч.3 ст.215 ЦК України визначено, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Згідно ч.1 ст.230 ЦК України, якщо одна із сторін правочину навмисно ввела другу сторону в оману щодо обставин, які мають істотне значення (частина перша статті 229 цього Кодексу), такий правочин визнається судом недійсним. Обман має місце, якщо сторона заперечує наявність обставин, які можуть перешкодити вчиненню правочину, або якщо вона замовчує їх існування.

Згідно ч.1 ст.229 ЦК України, якщо особа, яка вчинила правочин, помилилася щодо обставин, які мають істотне значення, такий правочин може бути визнаний судом недійсним. Істотне значення має помилка щодо природи правочину, прав та обов`язків сторін, таких властивостей і якостей речі, які значно знижують її цінність або можливість використання за цільовим призначенням. Помилка щодо мотивів правочину не має істотного значення, крім випадків, встановлених законом.

Ст. 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до роз`яснень п.19, п.20 Постанови Пленуму Верховного Суду України №9 від 06.11.2009 року «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними», відповідно до статей 229 - 233 ЦК правочин, вчинений під впливом помилки, обману, насильства, зловмисної домовленості представника однієї сторони з другою стороною або внаслідок впливу тяжкої обставини, є оспорюваним.

Обставини, щодо яких помилилася сторона правочину (стаття 229 ЦК), мають існувати саме на момент вчинення правочину.

Особа на підтвердження своїх вимог про визнання правочину недійсним повинна довести, що така помилка дійсно мала місце, а також що вона має істотне значення.

Правочин визнається вчиненим під впливом обману у випадку навмисного введення іншої сторони в оману щодо обставин, які впливають на вчинення правочину. На відміну від помилки, ознакою обману є умисел у діях однієї зі сторін правочину.

Наявність умислу в діях відповідача, істотність значення обставин, щодо яких особу введено в оману, і сам факт обману повинна довести особа, яка діяла під впливом обману.

Суд апеляційної інстанції не може погодитись з висновком суду першої інстанції, що Договір про погашення заборгованості від 13.12.2018 року був укладений між АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» та ОСОБА_1 має бути визнаний недійсним через укладення під впливом обману з боку АТ «ДТЕК Донецькі електромережі», а також під впливом помилки з боку споживача ОСОБА_1 .

Однак, частиною 1 ст.203 ЦК України встановлено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також моральним засадам суспільства.

Як зазначено у ч.2 ст. 215 ЦК України, недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин), визнання судом такого правочину недійсним не вимагається.

Відповідно до ч.1 ст.228 ЦК України, правочин вважається таким, що порушує публічний порядок, якщо він був спрямований на порушення конституційних прав і свобод людини і громадянина, знищення, пошкодження майна фізичної або юридичної особи, держави, Автономної Республіки Крим, територіальної громади, незаконне заволодіння ним.

Ч.2 ст.228 ЦК України передбачено, що правочин, який порушує публічний порядок, є нікчемним.

Колегія суддів вважає, що позивач ОСОБА_1 не надав суду належних та допустимих доказів, що Договір про погашення заборгованості від 13.12.2018 року був укладений з ним під впливом обману з боку АТ «ДТЕК Донецькі електромережі», а також під впливом помилки, однак зазначений договір містить ознаки нікчемного правочину, а тому визнання його судом недійсним не вимагається.

П.80 Постанови Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2020 року по справі № 910/17955/17 визначено, що у разі задоволення судом скарги споживача постачальник електричної енергії (електропередавальна організація) скасовує відповідний акт про порушення. Оплачені споживачем за рішенням комісії кошти постачальник електричної енергії ( електропередавальна організація) має право зарахувати як погашення існуючої заборгованості цього споживача з найдавнішим терміном її виникнення ( який не перевищує трьох років), у разі відсутності заборгованості- зараховує ці кошти в рахунок майбутніх розрахункових періодів або за заявою споживача повертає оплачені ним кошти.

ВИСНОВКИ ЗА РЕЗУЛЬТАТАМИ РОЗГЛЯДУ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ

Відповідно до пунктів 3 та 4 частини 1 статті 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Оскільки судом апеляційної інстанції встановлено, що оскаржене рішення в частині задоволених позовних вимог щодо визнання договору про погашення заборгованості недійсним ухвалено з неправильним застосуванням норм матеріального права, апеляційну скаргу АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» слід задовольнити частково, а рішення Краматорського міського суду Донецької області від 04 вересня 2020 року в частині задоволених позовних вимог щодо визнання договору про погашення заборгованості недійсним скасувати, в частині розподілу судових витрат змінити. У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Акціонерного Товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» про визнання незаконним рішення комісії Краматорського РЕМ та про визнання договору про погашення заборгованості недійсним відмовити. В іншій частині рішення суду залишити без змін.

РОЗПОДІЛ СУДОВИХ ВИТРАТ

Відповідно до підпунктів «б» та «в» пункту 4 частини першої статті 382 ЦПК України суд апеляційної інстанції повинен вирішити питання про розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з розглядом справи у суді першої інстанції, у випадку скасування або зміни судового рішення та у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції.

Відповідно до частин 1, 13 статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

Тому необхідно стягнути з Акціонерного Товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» на користь держави судовий збір у розмірі 768, 40 грн., пов`язаний з розглядом справи у суді першої інстанції. Компенсувати Акціонерному Товариству «ДТЕК Донецькі електромережі» за рахунок державних коштів судовий збір за подачу апеляційної скарги у розмірі 1152,60 грн.

Керуючись ст. ст. 7, 19, 369, 367, 374, 376, 382 ЦПК України, апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Акціонерного Товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» задовольнити частково.

Рішення Краматорського міського суду Донецької області від 04 вересня 2020 року в частині задоволення позовних вимог визнання договору про погашення заборгованості недійсним скасувати, в частині розподілу судових витрат змінити.

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Акціонерного Товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» про визнання договору про погашення заборгованості недійсним, відмовити.

Стягнути з Акціонерного Товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» на користь держави судовий збір у розмірі 768, 40 грн., пов`язаний з розглядом справи у суді першої інстанції.

В іншій частині рішення суду залишити без змін.

Компенсувати Акціонерному Товариству «ДТЕК Донецькі електромережі» за рахунок державних коштів судовий збір за подачу апеляційної скарги у розмірі 1152,60 грн.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст складено 17.12.2020 року

Головуючий суддя О.А. Мірута

Судді: Л.П. Никифоряк

Я.В. Хейло