Справа № 754/1794/20
У Х В А Л А

Іменем України

02 квітня 2020 року суддя Деснянського районного суду м. Києва Панченко О.М., розглянувши заяву позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову по цивільній справі за позовними вимогами ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кулініч Наталія Юріївна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Авдієнко Оксана Віталіївна про визнання заповіту недійсним, встановлення нікчемності заповіту,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до Деснянського районного суду м. Києва з позовом до відповідача ОСОБА_2 про визнання заповіту недійсним, встановлення нікчемності заповіту.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.02.2020 року головуючим суддею по розгляду даної справи визначено суддю Панченко О.М.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 12.02.2020 року вищевказану позовну заяву було залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання ухвали.

31.03.2020 року від позивача ОСОБА_1 надійшла до суду заява про усунення недоліків.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 02.04.2020 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено по справі підготовче засідання.

При подачі позову до суду, позивачем було долучено до нього заяву про забезпечення позову, розгляд якої було відкладено, у зв`язку із залишенням позовної заяви ОСОБА_1 без руху. Як вбачається з тексту заяви про забезпечення позову позивач зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько ОСОБА_4 , після смерті якого відповідач звернулася до приватного нотаріуса КМНО Кулініч Н.Ю. щодо оформлення спадщини. 16.09.2019 року було заведено спадкову справу, зі спливом встановленого законом шестимісячного строку. Вважає, що відповідач безперешкодно одержить можливість оформити право власності, одержавши свідоцтво про право на спадщину на спірну квартиру та зможе розпоряджатися нею на власний розсуд, зокрема шляхом відчуження на користь третіх осіб.

За таких обставин, позивач вважає, що невжиття заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру, заборони нотаріусу оформляти та видавати свідоцтво про право на спадщину, може призвести до порушення спадкових прав та утруднення виконання можливого рішення суду.

Згідно ч.2 ст.149 ЦПК України, забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Дослідивши матеріали заяви та встановивши обставини, у зв`язку з якими позивач просить вжити заходи забезпечення позову, суд вважає за необхідне задовольнити заяву з огляду на наступне.

Згідно з ч.1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч.5 ст. 153 ЦПК України залежно від обставин справи суд може забезпечити позов повністю або частково.

Відповідно до п.1-3 ч.1 ст. 150 ЦПК України, позов забезпечується: накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії; встановленням обов`язку вчинити певні дії; інше.

Пленум Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» № 9 від 22 грудня 2006 року у п. 4 роз`яснив, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

З матеріалів справи вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача - ОСОБА_4 , якому на праві власності належала квартира, розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Як вказує позивач у своїй заяві, 05.07.2019 року приватним нотаріусом КМНО Авдієнко О.В. було посвідчено заповіт щодо майна померлого на користь відповідача у справі ОСОБА_2 16.09.2019 року було заведено спадкову справу після смерті її батька ОСОБА_4 .

Вказані вище обставини свідчать про те, що невжиття заходів забезпечення позову істотно ускладнить ефективний захист прав заявника.

Відповідно до п.6 Постанови Пленуму ВСУ №9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» особам, які беруть участь у справі, має бути гарантована реальна можливість захистити свої права при вирішенні заяви про забезпечення позову.

Відповідно ч.1 ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Для належної реалізації завдань цивільного судочинства слугує зокрема те, що відповідно до ст.124 Конституції України судові рішення є обов`язковим до виконання на всій території України. Таким чином, порушене, невизнане, оспорюване право особи може буде захищене та відновлене тільки після реального виконання рішення суду, яким спір буде вирішено по суті.

Відповідно до ч.1 ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути обмежений в своїй власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Беззаперечно, заборона приватному нотаріусу видавати свідоцтво про право на спадщину є втручанням держави в їх право на вільне володіння спадковим майном. Водночас, це втручання є необхідним виключно для забезпечення цивільного судочинства та запобігання виникнення нових спорів.

Крім того, як вбачається з прохальної частини позовної заяви ОСОБА_1 , остання просить суд визнати недійсним заповіт від 05.07.2019 року, посвідчений ПН КМНО Авдієнко О.В., від імені ОСОБА_4 на користь ОСОБА_2 та встановити, що даний заповіт є нікчемним, застосувавши правові наслідки недійсності нікчемного заповіту, шляхом скасування його державної реєстрації.

Враховуючи викладене, беручи до уваги, що предметом розгляду позовної заяви є визнання заповіту недійсним, суд вважає вимоги заяви про вжиття заходів забезпечення позову, обґрунтованими, вбачає імовірність ускладнення виконання або невиконання судового рішення у випадку не задоволення судом даної заяви, наявності зв`язку між заходом щодо забезпечення позову і предметом позовної вимоги.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 149, 150, 153, 157 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Заяву позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову по цивільній справі за позовними вимогами ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кулініч Наталія Юріївна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Авдієнко Оксана Віталіївна про визнання заповіту недійсним, встановлення нікчемності заповіту- задовольнити.

Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_2 .

Заборонити приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу Кулініч Наталії Юріївні видавати свідоцтво про право на спадщину, після смерті ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до ст. 157 ЦПК України ухвала про забезпечення позову підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Деснянський районний суд міста Києва в 15-ти денний строк з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: О.М. Панченко