СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2-п/759/96/20
ун. № 759/9325/18
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 жовтня 2020 року м. Київ

Святошинський районний суд м. Києва

у складі: головуючого судді Миколаєць І.Ю.,

при секретарі Марус А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ), ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 ) до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 ) про вселення та усунення перешкод у користуванні житлом,

ВСТАНОВИВ :

Заочним рішенням Святошинського районного суду м.Києва ухваленим у вище зазаначеній справі 28.11.2019 року, позовні вимоги позивачів за зустрічним позовом були задоволені. Судом вирішено : «Вселити ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ), ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 ) до квартири АДРЕСА_2 зобов"язавши ОСОБА_1 та особам які представляють її інтереси не чинити ОСОБА_2 та ОСОБА_3 перешкод у вселенні та проживанні.».

Первісний позов 28.11.2019 р. залишений без розгляду на підставі п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України (повторна неявка позивача у судове засідання).

Своєю заявою про перегляд заочного рішення відповідач просить рішення скасувати та призначити справу до розгляду у загальному порядку посилаючись на факти неявки відповідача у судові засідання із поважних причин - похилий вік та запровадження карантину спричиненого вірусом COVID-19. Про докази, що мають істотне значення для вирішення справи не повідомляє. Однак вважає, що рішення підлягає скасуванню є підстав необхідності врахування судом і інших доказів, які наразі відсутні, однак можуть бути здобуті судом після проведення судової експертизи.

У судове засідання призначене судом на 13.10.2020 р. з"явився представник заявника адвокат Король О.В., однак без належних на те повноважень, передбачених ч.4 ст.62 ЦПК України.

У судове засідання, призначене судом на 15.10.2020 р. Заявник, його представник, позивачі не з"явились, про час та місце розгляду заяви повідомлялись судом належним чином, що не є перешкодою для розгляду заяви.

Розглянувши заяву про перегляд заочного рішення, поновивши строк на звернення із заявою, дослідивши матеріали справи суд вважає, що заява задоволенню не підлягає.

Судом встановлено, що 28.11.2019 року Святошинським районним судом м.Києва було ухвалене заочне рішення у справі за зустрічним позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про вселення та усунення перешкод у користуванні житлом. Первісний позов, поданий представником позивача ОСОБА_1 адвокатом Королем О.В. своєю ухвалою 28.11.2019 р., суд залишив без розгляду у зв"язку із неявками позивача (його представника) у судові засідання 17.10.2019 р. та 28.11.2019 р.

Відповідно до ст.288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з"явився у судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто, необхідним є одночасна наявність трьох обставин: неявка відповідача у судове засідання і неповідомлення про причини неявки (або неявка відповідача у судове засідання, або не повідомлення про причини неявки); не подача відзиву з поважних причин; наявність доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, тобто таких доказів, які не досліджувались судом при ухваленні заочного рішення, однак існували на цей час.

У судові засідання, призначені судом відповідач ОСОБА_1 (його представник) за зустрічним позовом не з`явились. Зокрема: до судового засідання, що призначене на 17.10.2019 р. представником ОСОБА_1 . Адвокатом Королем О.В. надано клопотання про відкладення розгляду справи; для повідомлення ОСОБА_1 про місце та час розгляду справи на 28.11.2019 р., судом були вжиті усі заходи для належного повідомлення. Про причини неявки ОСОБА_1 або її представник Король О.В. суд не повідомлено.

Приймаючи рішення про ухвалення заочного рішення, суд керувався як підставами можливості ухвалення такого рішення у відповідності до ч.4 ст.223, ч.1 ст. ст.280 ЦПК України, які не передбачають встановлення або не встановлення судом поважності або неповажності неявки відповідача, так і процесуальними строками для ухвалення рішення. Тобто визначальним моментом заочного розгляду справи є лише належне повідомлення відповідача.

Судом, який ухвалював рішення, визначено пріоритетним право позивача на захист його інтересів, способом, визначеним ст.4 ЦПК України із застосуванням принципу диспозитивності, визначеним ст.11 ЦПК України, над обставинами не явки відповідача та/або його представника.

Рішенням ЄСПЛ у справі «Смірнов проти України» від 08.11.2005 року зазначено, що в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції. Крім того, в своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

В рішеннях Європейського суду з прав людини по справі «Пономарьов проти України ( заява №3236/03) вказано: " … сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження ( mutatis mundis, рішення у справі «Олександр Шевченко проти України», заява №8371/02, п. 27, рішення від 36 квітня 2007 року та «Трух проти України», заява №50966/99, від 14 жовтня 2003 року)".

Вирішуючи питання щодо заочного розгляду справи, суд врахував присутність представника ОСОБА_1 адвоката Короля О.В. у підготовчому провадженні, відсутність клопотань, вирішення яких проводиться у підготовчому засіданні (забезпечення позову, забезпечення доказів). Судом також врахована відсутність відзиву на зустрічну позовну заяву.

Судом не приймається до уваги також і повідомлені Король О.В . Обставини неявки: її похилий вік, оскільки її представником є їїї син адвокат Король О.Є., а також обставина карантину спричиненого вірусом COVID-19, оскільки під час ухвалення рішення, карантин ще не був запроваджений.

Щодо третьої обов`язкової обставини, яку суд повинен встановити при розгляді заяви про скасування заочного рішення. Відповідач не повідомляє суд і не посилається на будь-який новий доказ, що має суттєве значення для правильного вирішення справи, як того вимагає ст.288 ЦПК України. Одне лише посилання на свої заперечення проти доводів позовної заяви не є тією обов`язковою обставиною, яку суд повинен встановити при розгляді заяви про скасування заочного рішення, а саме доказом, який має істотне значення для правильного вирішення справи.

Слід зазначити, що при ухваленні рішення за зустрічним позовом, суд врахував підстави основного позову з яким звертався Король О.В. , зазначені ним обставини, надані докази, відсутність будь-яких клопотань щодо забезпечення його позову або ж забезпечення доказів.

Суд також зазначає, що під час розгляду заяви про скасування заочного рішення, одні лише клопотання відповідача про забезпечення позову, забезпечення доказів не є повідомленням про новий доказ.

Суд роз"яснює, що у випадку залишення основного позову без розгляду, позивач не позбавляється права на повторне звернення до суду із аналогічним позовом.

Слід зазначити, що кожна сторона, маючи обсяг прав, розпоряджається ними щодо предмета спору на власний розсуд, а суд розглядає цивільні справи в межах заявлених вимог і на підставі доказів сторін, які беруть участь у справі (диспозитивність цивільного судочинства - ст.11 ЦПК України).

Ухвалюючи рішення, суд зважив на наявність доказів в обґрунтування тих вимог, які просив задовольнити позивач, встановив правовідносини сторін, які випливають із встановлених обставин та надав їм відповідну правову оцінку. Інша оцінка таких правовідносин не є метою розгляду заяви про скасування заочного рішення.

З урахуванням не поважності причин неявки у судові засідання, та з урахуванням відсутності посилань на такі докази, що мають істотне значення для правильного вирішення справи суд вважає, що підстав для скасування заочного рішення суду та призначення справи до розгляду в загальному порядку немає.

Керуючись ст.ст. 287-289 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ), ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 ) до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 ) про вселення та усунення перешкод у користуванні житлом, залишити без задоволення.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає. Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України впродовж тридцяти днів. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати проголошення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подана апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Київського апеляційного суду , при цьому відповідно до п. п. 15.5 п. 15Перехідних положень ЦПК України в редакції Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» № 2147-VIII від 03.10.2017 року до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією кодексу.

Суддя І.Ю.Миколаєць