справа № 197/39/20
провадження № 2/197/394/20
ШИРОКІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Широківський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді: Охнач О.В.,

за участі:

секретаря судового засідання: Гетьманенко О.І.,

розглянувши у приміщенні суду цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Широківської селищної об`єднаної територіальної громади в особі Широківської селищної ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

І. Стислий виклад позицій сторін.

Позивач 16.01.2020 року звернувся до суду з позовною заявою, яку в подальшому уточнив і просить визначити йому додатковий строк у шість місяців для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 (далі - спадкодавець).

В обґрунтування позову посилається на те, що причиною пропуску встановленого законом шестимісячного строку для прийняття спадщини після померлої ОСОБА_3 є те, що він не перебував у родинних відносинах з померлою, до листопада 2019 року дізнався про її смерть від орендаря, який обробляє земельну ділянку спадкодавця.

ІІ. Заяви та клопотання сторін, процесуальні дії у справі.

Ухвалою судді від 30 березня 2020 року позовна заява прийнята судом до розгляду, відкрито провадження в справі та призначено судове засідання в порядку загального позовного провадження у підготовчому засіданні (арк. с. 42, 43).

Ухвалою суду від 28.04.2020 року справу призначено до розгляду.

Позивач повідомлений у встановленому законом порядку про час та місце судового засідання, в судове засідання не з`явився, від нього надійшла заява, в якій він просив справу розглянути за його відсутності, уточнений позов підтримав в повному обсязі. Судові витрати просив йому не відшкодовувати.

Відповідач повідомлений у встановленому законом порядку про час та місце судового засідання, в судове засідання не з`явився, від нього надійшла заява, в яких просить справу розглянути за відсутності представника відповідача.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов&apos;язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (п.35 рішення від 07.07.1989р. Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії» (Alimentaria Sanders S.A. v. Spain).

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції (§ 66 - 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України»).

Враховуючи, що сторони, їх представники не прибули в судове засідання і позивач, представник відповідача подали заяви про розгляд справи за їхньої відсутності, а перешкод для розгляду справи судом не встановлено, то суд вважає за можливе здійснювати судовий розгляд у судовому засіданні без здійснення фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

ІІІ. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

08.11.2013 року спадкодавець склала заповіт щодо нижче зазначеної земельної ділянки (арк.. с. 34, 83).

03.02.2016 року спадкодавець склала новий заповіт, яким заповіла позивачеві земельну ділянку (арк.. с. 3, 4).

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла спадкодавець, що підтверджується Свідоцтвом про смерть (арк..с. 7).

До складу спадщини входить, зокрема, земельна ділянка, право власності на яку за спадкодавцем підтверджується Державним актом на право власності на земельну ділянку та зареєстровано в Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею, договорів оренди землі за № 39, кадастровий номер :01:020:0238 (арк.с. 3), яку спадкодавець заповідалапозивачу. Згідно Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (арк..с. 35), зазначена земельна ділянка перебуває в оренді ТОВ «Чапаєвське» (арк..с. 74, 8).

На час смерті спадкодавця з нею ніхто не проживав (арк.с. 8, 9, 34, 64), фактично спадщину позивач не прийняв.

Данні про інших спадкоємців відсутні.

ТОВ «ЧАПАЄВСЬКЕ» повідомило позивачу в листопаді 2019 року. Отже, встановлено, що позивач дізнався про смерть спадкодавця в листопаді 2019 року.

Постановою державного нотаріуса Широківської державної нотаріальної контори від 09.12.2019 року (арк..с. 5) позивачеві відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після померлої ОСОБА_3 через порушення позивачем 6-місячного строку звернення із заявою про прийняття спадщини та відсутність реєстрації позивача разом зі спадкодавцем.

ІV. Мотиви з яких виходить суд та застосовані норми права, оцінка суду.

Відповідно до передбачено, що суди застосовують при розгляді справ 1950 року та практику Європейського Суду з прав людини як джерело прав.Конвенцію про захист прав людини і основоположних свободст. 17 Закону України від 23.02.2006 N 3477-IV "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини"

Приписами ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов&apos;язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі "Бочаров проти України" (остаточне рішення від 17 червня 2011 року), суд при оцінці доказів керується критерієм доведення "поза розумним сумнівом". Проте таке доведення може випливати зі співіснування достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою висновків або подібних не спростованих презумпцій щодо фактів.

Відповідно до ст. 10 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності, які передбачають рівність прав сторін щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості та обов`язок кожної сторони довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до статті 79 ЦПК України, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

У ч.ч.2 та 4 ст.1236 ЦК передбачено, що заповідач має право скласти заповіт щодо усієї спадщини або її частини. Чинність заповіту щодо складу спадщини встановлюється на момент відкриття спадщини.

При складенні заповідачем кількох заповітів може мати місце їх «конкуренція», оскільки необхідно з`ясувати, який саме заповіт (заповіти) визначає (визначають) спадкоємця (спадкоємців) і/або спадкове майно.

Аналіз чч.2 та 3 ст.1254 ЦК дає змогу констатувати, що законодавець для випадку, коли заповідачем складено кілька заповітів, передбачив правила, які повинні враховуватися для того, щоб визначити який саме заповіт (заповіти) визначає (визначають) спадкоємця (спадкоємців) і/або спадкове майно. Такі правила полягають в тому, що:

?по-перше, внаслідок складення нового заповіту відбувається втрата чинності попереднім заповітом. Тобто якщо новий заповіт повністю суперечить попередньому, то новий заповіт скасовує попередній і визначення спадкоємця (спадкоємців) і/або спадкового майна відбувається на підставі останнього заповіту;

?по-друге, внаслідок складення нового заповіту відбувається часткова втрата чинності попереднім. Тобто якщо новий заповіт частково суперечить попередньому, то новий заповіт тільки частково скасовує попередній і визначення спадкоємця (спадкоємців) і/або спадкового майна відбувається на підставі двох заповітів.

Відповідно до ст. 1272 ч. 3 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Суд приходить до висновку, що новий заповіт скасував попередній, позивач пропустив строк для прийняття спадщини після померлої ОСОБА_2 з поважних причин, тому необхідно визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

V. Розподіл судових витрат між сторонами.

Згідно ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ставки судового збору встановлюються з позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2020 рік» від 14.11.2019 року прожитковий мінімум для працездатних осіб (з розрахунку на одну особу) становить з 01.01.2020 року 2 102 грн.

Ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Сторони не звільнені від сплати судового збору.

Позивачем сплачено судовий збір в сумі 840,80 грн (арк..с. 10).

Оскільки позивач просив не відшкодовувати йому понесені судові витрати, судові витрати не підлягають відшкодуванню

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматися як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (пункт 23 рішення ЄСПЛ від 18 липня 2006 року у справі «Проніна проти України»).

Враховуючи викладене, керуючись ст. 1272 ч. 3 ЦК України, ст. ст. 81, 141, 200, 247, 263, 265, 354, 355 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк у шість місяців, після набрання законної сили рішенням суду, для подання заяви про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_2 .

Судові витрати відшкодуванню не підлягають.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Повний текст судового рішення складений 12.10.2020 року. Саме ця дата є датою ухвалення цього рішення.

Учасники справи (данні):

Позивач ОСОБА_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Відповідач Широківська селищна об`єднаної територіальної громади в особі Широківської селищної ради, юридична адреса: смт Широке, Широківський район, Дніпропетровська область, вул. Вишнева, б. 6, ЄДРПОУ: 04339729.

СУДДЯ О.В.ОХНАЧ