У Х В А Л А

14.12.2020 року cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Цуранов А. Ю. перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ житлового будинку, господарських будівель та споруд, земельної ділянки в натурі,

В С Т А Н О В И В:

У грудні 2020 року позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулись до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з вищевказаним позовом, в якому просять суд: поділити в натурі між ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 житловий будинок з відповідними господарськими будівлями та спорудами, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та визнати за ОСОБА_1 , ОСОБА_2 право спільної часткової власності в рівних частках на виділену в натурі частину житлового будинку: житлові кімнати 1-4 площею 18,0 кв.м., 1-5 площею 17,3 кв.м., коридор 1-1 площею 3,7 кв.м., кладову 1-3 площею 5,1 кв.м., сарай-гараж літ «Г» та частина сараю літ. «В» площею 22,0 кв.м., 2/3 частини колодязю, огорожі; поділити в натурі між ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 земельну ділянку площею 0,1074 га з цільовим призначенням для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), кадастровий номер: :02:017:0035, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та визнати за ОСОБА_1 , ОСОБА_2 право спільної часткової власності в рівних частках на виділені в натурі 2/3 частки земельної ділянки площею 0,4533 га з цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства, кадастровий номер: :02:017:0036, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ; поділити в натурі між ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 земельну ділянку площею 0,4533 га з цільовим призначенням для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), кадастровий номер: :02:017:0036, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та визнати за ОСОБА_1 , ОСОБА_2 право спільної часткової власності в рівних частках на виділені в натурі 2/3 частки земельної ділянки площею 0,4533 га з цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства, кадастровий номер: :02:017:0036, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до ч. 1 ст. 13 Цивільного процесуального кодексу (ЦПК) України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Нормами статей 175 та 177 ЦПК України регламентовано вимоги до форми і змісту позовної заяви.

Вказана позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам наведених вище правових норм.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюється.

Згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Відповідно до роз`яснень, які містяться у постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справі «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17.10.2014 року № 10, розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому, суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом ЦПК України такий обов`язок покладається на позивача. Вартість майна визначається на момент пред`явлення позову.

Звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності. (ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»).

Судом встановлено, що у матеріалах справи містяться документи про оцінку лише частини майна, що підлягає поділу, а саме стислий звіт ПП «М.С. Консалтинг» від 22.09.2020 року про орієнтовну вартість об`єкта оцінки житлового будинку АДРЕСА_2 та стислий звіт ПП «М.С. Консалтинг» від 22.09.2020 року про орієнтовну вартість земельної ділянки, загальною площею 0,4533 га для ведення особистого селянського господарства з кадастровим номером :02:017:0036, яка розташована по АДРЕСА_1 .

Матеріали справи не містять документів про оцінку майна, яке підлягає поділу - відповідних господарських будівель та споруд, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 та земельної ділянки площею 0,1074 га з цільовим призначенням для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) з кадастровим номером :02:017:0035, яка розташована по АДРЕСА_1 .

Зазначаючи в позовній заяві ціну позову 101 803,00 грн., позивач надав квитанцію про сплату судового збору в розмірі 2 522,40 грн. від 13.11.2020 року, однак, останній не надав належних доказів вартості спірного нерухомого майна (звіт про оцінку всього майна, що підлягає поділу), відповідно до якого визначається ціна позову та сплачується судовий збір (1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб).

Зі змісту наведених вище позовних вимог вбачається, що позовна заява містить шість вимог майнового характеру (три вимоги щодо поділу та три вимоги про визнання спільної часткової власності трьох об`єктів нерухомого майна).

Згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 2 ст. 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюється законом.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» встановлено, що прожитковий мінімум для працездатних осіб на місяць з 1 січня 2020 року становить 2102 гривень.

Відповідно до п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру (ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір»).

Отже, позивач має зазначити ціну позову, виходячи із дійсної ринкової вартості спірного нерухомого майна (житлового будинку з відповідними господарськими будівлями та спорудами та земельних ділянок) на час звернення до суду з даним позовом та надати квитанцію про сплату судового збору на загальну суму, що буде відповідати заздалегідь встановленій оцінці майна, яке він просить поділити.

Відповідно до п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення щодо наявності у позивача та іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додані до заяви.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно з ч. 2 ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Відповідно до ч. 5 ст. 95 ЦПК України учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Всупереч викладеному, позовна заява не містить відомостей щодо наявності у позивача та іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додані до позовної заяви, при цьому деякі копії доданих до позову документів не засвідченні у встановленому законом порядку.

Отже, позивачу необхідно надати відомості щодо наявності у нього та іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додані до позовної заяви, а надані суду копії письмових доказів засвідчити у встановленому законом порядку.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Вказані недоліки перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження, тому вказану заяву необхідно залишити без руху, надавши заявнику строк для усунення недоліків. У разі не усунення недоліків у встановлений в ухвалі строк, заява буде вважатися неподаною і повернута заявнику.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви (ч. 7 ст. 185 ЦПК України).

Керуючись ст. 175, 177, 185, 260, 353 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ житлового будинку, господарських будівель та споруд, земельної ділянки в натурі - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення вказаних недоліків протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

СуддяА. Ю. Цуранов