ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
У Х В А Л А

10 квітня 2020 року

м. Харків

справа № 640/1183/18

провадження № 22-ц/818/2338/20

Харківський апеляційний суд в складі судді судової палати у цивільних справах Котелевець А.В. розглянув у порядку підготовки до апеляційного розгляду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Публічне акціонерне товариство «Райффайзен Банк Аваль», Публічне акціонерне товариство «Райффайзен Банк Аваль» в особі Харківської обласної дирекції, Акціонерне товариство «ФК «Форінт», Київський відділ державної виконавчої служби м. Харкова Головного територіального управління юстиції у Харківській області, ОСОБА_3 , приватний виконавець Бабенко Дмитро Анатолійович, про поділ спільного майна подружжя, визнання майна особистою приватною власністю за апеляційною скаргою ОСОБА_4 представника ОСОБА_3 на рішення Київського районного суду м. Харкова від 20 січня 2020 року в складі судді Губської Я.В.,

у с т а н о в и в :

Рішенням Київського районного суду м. Харкова від 20 січня 2020 року частково задоволено позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Публічне акціонерне товариство «Райффайзен Банк Аваль», Публічне акціонерне товариство «Райффайзен Банк Аваль» в особі Харківської обласної дирекції, Акціонерне товариство «ФК «Форінт», Київський відділ державної виконавчої служби м. Харкова Головного територіального управління юстиції у Харківській області, ОСОБА_3 , приватний виконавець Бабенко Дмитро Анатолійович, про поділ спільного майна подружжя, визнання майна особистою приватною власністю.

На зазначене рішення суду першої інстанції ОСОБА_4 представник ОСОБА_3 подала апеляційну скаргу.

Частиною першою статті 354 ЦПК України встановлено, що апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду (частина друга статті 354 ЦПК України).

20 січня 2020 року в судовому засіданні Київського районного суду м. Харкова оголошено вступну та резолютивну частину судового рішення. Дати складання повного тексту в рішенні від 20 січня 2020 року не зазначено. Копію рішення Київського районного суду м. Харкова від 20 січня 2020 року ОСОБА_3 отримав 10 лютого 2020 року, що підтверджується зворотним рекомендованим повідомлення про вручення поштового відправлення. Апеляційна скарга подана представником апелянта 28 лютого 2020 року. Таким чином, ОСОБА_3 , відповідно до частини другої статті 354 ЦПК України, має право на поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Київського районного суду м. Харкова від 20 січня 2020 року. Однак клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції від 20 січня 2020 року апеляційна скарга та матеріали справи не містять.

Також, до апеляційної скарги долучено копію посвідчення АБ НОМЕР_1 , в якому зазначено, що його пред`явник ОСОБА_3 має право на пільги встановлені законодавством України для ветеранів війни учасників бойових дій.

Судовий збір - це грошова сума, що сплачується особою, яка звертається до суду. Розмір судового збору визначається законом і залежить від об`єктивних ознак позову (заяви), з яких правовідносин він виник і який предмет позову. Умови сплати судового збору однакові і рівні для всіх позивачів, а пільги щодо його сплати передбачені безпосередньо законом.

Правові засади справляння судового збору, платники, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» (далі - Закон № 3674-VI).

Відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Зазначена норма статті даного Закону не містить посилань на те, що позов має бути заявлений лише з підстав порушення прав та законних інтересів позивача саме як учасника бойових дій, а також прямо та чітко не зазначає, що справа має стосуватись порушених прав саме позивача, що має статус учасника бойових дій, без уточнення характеру такого права та підстав його порушення.

Згідно з частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Елементами верховенства права є принципи рівності і справедливості, правової визначеності ясності і недвозначності правової норми, оскільки інше не може забезпечити її однакове застосування, не включає необмеженості трактування у правозастосовній практиці і неминуче призводить до сваволі.

Європейський суд з прав людини неодноразово зазначав, що формулювання законів не завжди є чітким. Тому їх тлумачення та застосування залежить від практики. І роль розгляду справ у судах полягає саме у тому, щоб позбутися таких інтерпретаційних сумнівів з урахуванням змін у повсякденній практиці (див. mutatis mutandis рішення Європейського суду з прав людини у справах «Кантоні проти Франції» від 11 листопада 1996 року («Cantoni v. France», заява № 17862/91, § 31-32), «Вєренцов проти України» від 11 квітня 2013 року («Vyerentsov v. Ukraine», заява № 20372/11, § 65)).

Відповідно до частини першої статті 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Елементом верховенства права є принцип правової визначеності, який, зокрема, передбачає, що закон, як і будь-який інший акт держави, повинен характеризуватися якістю, щоб виключити будь-який ризик свавілля.

На думку Європейського суду з прав людини, поняття «якість закону» означає, що національне законодавство повинно буди доступним і передбачуваним, тобто визначати достатньо чіткі положення, аби дати людям адекватну вказівку щодо обставин і умов, за яких державні органи мають право вживати заходів, що вплинуть на конвенційні права цих людей (див. mutatis mutandis рішення Європейського суду з прав людини у справах «C. G. та інші проти Болгарії» (« C.G. and others v.Bulgaria», заява № 1365/07, 24 April 2008, § 39), «Олександр Волков проти України» («Oleksandr Volkov v. Ukraine», заява № 21722/11, § 170)).

Відсутність механізму чіткого трактування та розуміння дійсного змісту вказаної норми пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI в першу чергу пов`язане з недоліками законодавчої техніки, яка використовувалась законодавцем під час підготовки Закону № 3674-VI, проте це не повинно впливати на гарантовані державою пільги при сплаті судового збору, порушувати та обмежувати права учасників бойових дій при їх зверненні до суду, у зв`язку з порушенням будь-яких їх прав, незалежно від характеру, предмета та підстав таких позовів.

Дана правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 20 червня 2018 року по справі № 668/149/82/14-ц.

Матеріали справи свідчать, що оскаржується рішення Київського районного суду м. Харкова від 20 січня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ПАТ «Райффайзен Банк Аваль», ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» в особі Харківської обласної дирекції, АТ «ФК «Форінт», КВДВС м. Харкова ГТУЮ у Харківській області, ОСОБА_3 , приватний виконавець Бабенко Д.А., про поділ спільного майна подружжя, визнання майна особистою приватною власністю. ОСОБА_3 має процесуальний статус третьої особи, тому в даній справі безпосередньо не вирішуються питання про захист його порушених прав за його зверненням до суду. Отже, підстав для його звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги немає.

Згідно з пунктом 1.6 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Відповідно до частини четвертої статті 6 Закону № 3674-VI якщо скаргу (заяву) подано про перегляд судового рішення в частині позовних вимог (сум, що підлягають стягненню за судовим рішенням), судовий збір за подання скарги (заяви) вираховується та сплачується лише щодо перегляду судового рішення в частині таких позовних вимог (оспорюваних сум).

Судовий збір по вказаній справі при поданні апеляційної скарги становить 1 658,10 грн.

Реквізити рахунку для сплати судового збору:

рахунок отримувача: UA0020011; отримувач коштів: УК у Основ`янському районі м. Харкова Харківської області; код отримувача: 37999628; банк отримувача: Казначейство України; код банку отримувача: 899998; код класифікації доходу бюджету: 22030101; призначення платежу: *101;___(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб/ реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи або серія та номер паспорта гр. України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); судовий збір, за позовом _______( ПІБ чи назва установи, організації позивача), Харківський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

До апеляційної скарги додається документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону (пункт 3 частини четвертої статті 356 ЦПК України).

Згідно з частиною другою статті 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 356 ЦПК України, застосовуються положення статті 185 ЦПК України.

За таких обставин, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням апелянту строку для: сплати судового збору та подання оригіналу платіжного доручення; подання клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції.

У пункті 3 розділу ХІІ «Прикінцевих положень» ЦПК України в редакції Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 30 березня 2020 року № 540 - ІХ зазначено, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 2,84, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

Керуючись статтями 185, 354, 356, 357, п. 3 розділу ХІІ «Прикінцевих положень» ЦПК України, Законом України Про судовий збір, суддя

у х в а л и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_4 представника ОСОБА_3 на рішення Київського районного суду м. Харкова від 20 січня 2020 року залишити без руху, надавши строк для: сплати судового збору та подання оригіналу платіжного доручення; подання клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції протягом десяти днів з дня отримання копії даної ухвали.

У разі отримання копії даної ухвали під час дії карантину десятиденний строк для усунення недоліків підлягає продовженню на строк дії карантину, тобто до 24 квітня 2020 року включно.

У разі невиконання у встановлений строк вимог ухвали, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її підписання суддею та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя А.В. Котелевець