Справа №443/810/19
Провадження №2/443/801/20
22 жовтня 2020 року місто Жидачів
Жидачівський районний суд Львівської області у складі:
головуючого судді Сливки С.І.,
за участю секретаря судових засідань Кушнір М.І.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Жидачеві за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, в якому просить розірвати шлюб укладений з ОСОБА_2 , зареєстрований 09.09.2013 року Молодинчицькою сільською радою Жидачівського району Львівської області, актовий запис №4
В обґрунтування заявленого позову покликається на те, що перебуває з відповідачем у шлюбі, який зареєстрований 09.09.2013 року. Від шлюбу дітей немає. Позивачка зазначає, що 28 квітня 2019 року о 5.00 год. ранком відповідач вигнав її з свого будинку з особистими речами та з цього часу будь-які відносини між ними припинено. Вони з відповідачем спільного господарства не ведуть, тобто подружні відносини між ними фактично припинилися, шлюб існує лише формально. Стверджує, що спільне життя з відповідачем не склалося через те, що відповідач, будучи в стані алкогольного сп`яніння, влаштовує сварки, бійки, створює нестерпні умови для спільного проживання. Вважає, що збереження сім`ї є неможливим та суперечитиме їхнім інтересам. Спільного майна у них немає.
Ухвалою Жидачівського районного суду Львівської області від 01.07.2019 року відкрито провадження у справі.
Ухвалою судді Жидачівського районного суду Львівської області Сливки С.І. від 27.08.2020 року справу прийнято до свого провадження та призначено до розгляду.
Позивачка в судовому засіданні підтримала позовні вимоги з мотивів наведених у позовній заяві.
Відповідач в судове засідання не з`явився, не подав відзиву, клопотання про проведення судового засідання без його участі та не повідомив суду про причину неявки, хоч був належним чином повідомлений про дату та час розгляду справи.
У відповідності до положень ст.ст. 223 ч.4, 280-284 ЦПК України суд за згодою позивача вважає за можливе розглянути справу на підставі наявних в ній доказів в порядку заочного розгляду.
Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення позивача, оцінивши докази у їх сукупності, суд дійшов наступного висновку.
Сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства (ч.9 ст.7 СК України).
Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається (ч.1 ст.24 СК України).
Відповідно до ст.105 Сімейного кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду.
Згідно ч.1 ст.112 Сімейного кодексу України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність неповнолітніх дітей та інші обставини життя подружжя.
Відповідно до ч.2 ст.112 Сімейного кодексу України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Згідно ч.2 ст.114 Сімейного кодексу України у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
Судом встановлено, що 09.09.2013 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 укладено шлюб, який зареєстровано Виконавчим комітетом Молодинчецької сільської ради Жидачівського району Львівської області, актовий запис №4, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 (а.с.9).
Судом встановлено, що сторони з квітня місяця 2019 року проживають окремо, не ведуть спільного господарства, не підтримують подружніх відносин, примирення між ними неможливо та суперечить інтересам подружжя.
На підставі ст. 113 СК України особа має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
У позовній заяві позивачка просила суд після розірвання шлюбу залишити їй прізвище « ОСОБА_1 ».
Задовольняючи позов про розірвання шлюбу, суд виходить з того, що добровільність шлюбу одна з основних його засад. Шлюб це сімейний союз, при цьому слово "сімейний" засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово "союз" підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Для поваги до права дружини або чоловіка на пред`явлення вимоги про розірвання шлюбу потрібен прояв другим з подружжя власної гідності, поваги до себе.
Позивачка скористалася даним правом та звернулась до суду з даним позовом, наполягає на розірванні шлюбу. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а позивач не має намір зберігати шлюб з відповідачем.
Таким чином, суд вважає, що причини, які спонукають позивача наполягати на розірванні шлюбу є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б їх інтересам, що має істотне значення, внаслідок чого позов підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 259, 263, 264, 265, 280-282 ЦПК України, ст.ст. 105, 110, 112 СК України, суд
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задоволити.
Розірвати шлюб, укладений міжОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) та ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ), який зареєстровано 09.09.2013 року Виконавчим комітетом Молодинчецької сільської ради Жидачівського району Львівської області, актовий запис №4.
Після розірвання шлюбу залишити ОСОБА_1 прізвищеобране під час реєстрації шлюбу - « ОСОБА_1 ».
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд, якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Львівського апеляційного суду через Жидачівський районний суд Львівської області.
Головуючий суддя С.І. Сливка