Ухвала

30 вересня 2020 року

м. Київ

справа № 638/9782/16-ц

провадження № 61-13872ск20

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Журавель В. І. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 16 жовтня 2019 року та постанову Харківського апеляційного суду від 06 серпня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа - приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Шефель Денис Сергійович, про розірвання договору довічного утримання,

встановив:

До Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 на рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 16 жовтня 2019 року та постанову Харківського апеляційного суду від 06 серпня 2020 року у вищевказаній справі.

Касаційна скарга подана 16 вересня 2020 року (відповідно до відтиску поштового штемпеля на конверті).

Касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження виходячи з такого.

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

08 лютого 2020 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ» № 460-IX від 15 січня 2020 року.

Всупереч пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому законом розмірі.

У касаційній скарзі заявник просить відстрочити сплату судового збору за подання касаційної скарги, посилаючись на скрутне матеріальне становище та інвалідність третьої групи, до касаційної скарги додано довідку до акту огляду медико-соціальної експертної комісії про інвалідність.

Оскільки наведені доводи та надані документи не є беззаперечними доказами, які підтверджують відсутність у заявника можливості сплатити судовий збір, та не дають змоги в повній мірі оцінити його майновий стан, у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги необхідно відмовити.

Розмір ставки судового збору за подання касаційної скарги на рішення суду становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Розмір ставки судового збору за подання фізичною особою позовної заяви немайнового характеру станом на червень 2016 року становив 0,4 розміру мінімальної заробітної плати.

Розмір мінімальної заробітної плати у місячному розмірі станом на 01 січня 2016 року становив 1 378 грн.

Розмір судового збору за подання цієї касаційної скарги становить 1 102,40 (200% * (0,4* 1 378) грн. Ураховуючи, що заявником не надано доказів про сплату судового збору, йому необхідно сплатити судовий збір, або надати інші документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору чи зменшення його розміру відповідно до закону.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або сплачено до УК у Печерському районі (Печерс. р-н) 22030102, код ЄДР: 38004897, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), номер рахунку отримувача (стандарт IBAN): UA0026007; ККДБ: 22030102.

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір».

На підтвердження сплати судового збору необхідно надати суду оригінал документа, що підтверджує його сплату.

Статтею 390 ЦПК України визначено, що касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

У касаційній скарзі заявник посилається на те, що копію постанови Харківського апеляційного суду від 06 серпня 2020 року ним отримано після 17 липня 2020 року, про що містяться докази у матеріалах справи, тому просить поновити строк на подання касаційної скарги, на підтвердження доказів не надає.

Ураховуючи наведене, заявнику необхідно подати клопотання про поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження з відповідним його обґрунтуванням та наданням доказів.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Враховуючи викладене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення її недоліків.

Керуючись статтями 185, 260, 392, 393 ЦПК України,

ухвалив:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги відмовити.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 16 жовтня 2019 року та постанову Харківського апеляційного суду від 06 серпня 2020 року залишити без руху.

Надати заявнику строк для усунення зазначених вище недоліків до 16 листопада 2020 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В. І. Журавель