ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 квітня 2020 року Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі: головуючого судді Ковалевської Л.М.,

за участі секретаря Омельчук С.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Фастові Київської області в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, мотивуючи вимоги тим, що після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 його матері ОСОБА_3 відкрилась спадщина на належне їй майно, а саме на земельні ділянки площею 3,3143 га та 2,3669 га з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташованих на території Дорогинської сільської ради Фастівського району. Позивач та відповідач, як онук спадкодавці по праву представлення після смерті свого батька ОСОБА_4 , є спадкоємцями першої черги спадкування за законом. У встановлений законом шестимісячний строк позивач не подав заяву про прийняття спадщини з поважних причин. На даний час, при зверненні позивача до нотаріуса з питання прийняття спадщини, йому було відмовлено в зв`язку з пропущенням строку звернення. На підставі зазначеного, позивач просив визначити йому додатковий строк у три місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_3

02 березня 2020 року провадження у справі було відкрито за правилами спрощеного позовного провадження та призначено судове засідання.

В судове засідання сторони не з`явились, про день та час розгляду справи повідомлені вчасно та належним чином, через канцелярію суду надали письмові заяви про розгляд справи за їх відсутності, позивач позов підтримав, просив його задовольнити, відповідач проти задоволення позову не заперечує.

Відповідно до ст. 206 ЦПК України, відповідач може визнати позов протягом усього часу судового розгляду. Оскільки, визнання відповідачем позову не суперечить вимогам закону і не порушує прав та інтересів будь-яких осіб, суд приймає визнання відповідачем позову.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України в разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши письмові матеріали справи, оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, всебічно й повно з`ясувавши обставини, які мають юридичне значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюванних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, серії НОМЕР_1 , виданим 04 травня 2018 року Виконавчим комітетом Дорогинської сільської ради Фастівського району Київської області (а.с.8).

Факт, що позивач ОСОБА_1 є сином ОСОБА_3 , підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 виданого Домантовською сільською радою області (а.с.7).

Ще при житті, ОСОБА_3 18 листопада 1997 року склала заповіт на належний їй житловий будинок з усіма надвірними будівлями, на позивача ОСОБА_1 та відповідача ОСОБА_4 по рівній частині кожному (а.с.11).

Відповідно до Договору дарування житлового будинку від 12.02.2011 та Договору дарування земельної ділянки від 20.02.2011 ОСОБА_3 подарувала в рівних долях ОСОБА_1 та ОСОБА_4 житловий будинок АДРЕСА_1 та земельну ділянку загальною площею 0,8590 га, яка розташована на території Дорогинської сільської ради Фастівського району (а.с.12-15).

Відповідно до Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯЖ №874496 виданого 16.06.2009 ОСОБА_3 належить земельна ділянка площею 3,3143 га, що розташована на території Дорогинської сільської ради Фастівського району Київської області, з цільовим призначенням: ведення товарного сільськогосподарського виробництва (а.с.17).

Також, згідно Свідоцтва про право на спадщину за законом ОСОБА_3 належала земельна ділянка площею 2,3669 га, що розташована на території Дорогинської сільської ради Фастівського району Київської області (а.с.10).

Спадкоємцями першої черги спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 є позивач ОСОБА_1 , як її син та відповідач ОСОБА_2 . Як онук спадкодавці по праву представлення після смерті свого батька (а сина спадкодавці) ОСОБА_4 .

Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Статтею 1225 ЦК України право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців на загальних підставах, із збереженням її цільового призначення.

Стаття 1268 ЦК України передбачає, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Згідно ст.1270 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

При зверненні позивача до нотаріальної контори для прийняття спадщини після померлої матері ОСОБА_3 , Постановою державного нотаріуса Фастівського районного нотаріального округу Київської області Бігіч С.Ю. від 21.11.2019, йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку з пропущенням строку подання заяви про прийняття спадщини (а.с.18).

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини.

Аналогічна норма міститься в п. 24 постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 р. за №7 «Про судову практику у справах про спадкування».

Правова позиція, висловлена Верховним судом України при розгляді справи № 6-1486цс15 передбачає, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Судом встановлено, що позивач пропустив встановлений законом строк для подання заяви до нотаріуса в зв`язку з тим, що позивач не знав про існування в матері даних державних актів на земельні ділянки.

Окрім того, з часу закінчення строку для прийняття спадщини до звернення позивача до нотаріуса пройшов незначний проміжок часу, тому у суду є підстави для надання йому додаткового строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 в 3 місяці, після набрання рішенням суду законної сили, оскільки причини через які він не прийняв спадщину після смерті матері є поважними, непереборними та об`єктивними.

Зазначена позиція висловлена у Постанові ВС/КЦС від 17.10.2018, у справі №681/203/17-ц, про те, що незначний часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та подачею позовної заяви про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є підставою для задоволення таких вимог.

Згідно з вимогами ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

За таких обставин, на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які позивач посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.

Керуючись ст. ст. 4, 12, 13, 76-82, 133, 141, 258, 259, 263, 265, 268 ЦПК України, на підставі ст. ст. 15, 16, 1218, 1233, 1235, 1258, 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_3 , зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_2 додатковий строк терміном три місяці, який обчислювати з моменту набрання судовим рішенням законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини за законом, що відкрилась після смерті матері ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Фастівський міськрайонний суд Київської області за правилами, встановленими в ст. ст. 354-356 ЦПК України відповідно, з урахуванням положень п. 15.5 ч. 1 розд. ХIIІ «Перехідні положення» цього Кодексу.

Суддя Л.М. Ковалевська