Справа № 628/2187/20
Провадження № 2/628/880/20
У Х В А Л А

про залишення зустрічної позовної заяви без руху

15 жовтня 2020 року Куп`янський міськрайонний суд Харківської області в особі судді Клімової С.В., розглянувши матеріали зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розподіл в натурі житлового будинку та про визначення порядку користування присадибною земельною ділянкою,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Куп`янського міськрайонного суду Харківської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 , представник позивача ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про встановлення порядку володіння та користування житловим будинком з надвірними будівлями.

Ухвалою Куп`янського міськрайонного суду Харківської області від 03 вересня 2020 року справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження в підготовче судове засідання на 21.10.2020 рік.

28 вересня 2020 року ОСОБА_1 надала до Куп`янського міськрайонного суду зустрічну позовну заяву до відповідача ОСОБА_2 про розподіл в натурі житлового будинку та про визначення порядку користування присадибною земельною ділянкою.

Враховуючи, що поданий позов викладений російською мовою, суддя зазначає таке.

За приписами ч.1 ст.10 Конституції України державною мовою в Україні є українська мова.

Відповідно до ч.1 та ч.4 ст.9 ЦПК України цивільне судочинство в судах проводиться державною мовою. Учасники судового процесу, які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють, користуючись при цьому послугами перекладача, в порядку, встановленому цим Кодексом.

Згідно з ч.1 та ч.2 ст.6 Закону України «Про засади державної мовної політики» державною мовою України є українська мова; українська мова як державна мова обов`язково застосовується на всій території України при здійсненні повноважень органами законодавчої, виконавчої та судової влади, у міжнародних договорах, у навчальному процесі в навчальних закладах в межах і порядку, що визначаються цим Законом. Держава сприяє використанню державної мови в засобах масової інформації, науці, культурі, інших сферах суспільного життя.

Положеннями ч.1 та ч.3 ст. 14 вказаного Закону визначено, що судочинство в Україні у цивільних, господарських, адміністративних і кримінальних справах здійснюється державною мовою. Сторони, які беруть участь у справі, подають до суду письмові процесуальні документи і докази, викладені державною мовою.

Постановою Пленуму Верховного Суду України № 9 від 01.11.1996, а саме у п. 9 визначено, що згідно зі ст.10 Конституції державною мовою в Україні є українська мова, всебічний розвиток і функціонування якої в усіх сферах суспільного життя на всій території України забезпечується державою. Виходячи з цього конституційного положення судочинство в Україні має провадитися українською мовою. На виконання ч. 4 ст.10 Конституції суд за клопотанням осіб, які беруть участь у розгляді справи, зобов`язаний застосовувати при провадженні судочинства й іншу мову в порядку, визначеному законом (наприклад, КПК, ЦПК).

Крім цього, як зазначив Конституційний Суд України у своєму рішенні від 14.12.1999 у справі № 10-рп/99, українська мова як державна є обов`язковим засобом спілкування на всій території України при здійсненні повноважень органами державної влади та органами місцевого самоврядування (мова актів, роботи, діловодства, документації, тощо), а також в інших публічних сферах суспільного життя, які визначаються законом.

Також рішенням Конституційного Суду України №8-рп/2008 від 22.04.2008 у справі № 1-18/2008 встановлено, що відповідно до ст.124 Конституції України Конституційний Суд України та суди загальної юрисдикції здійснюють правосуддя, яке стосується конституційного, адміністративного, господарського, кримінального та цивільного судочинства. Ці види судочинства є процесуальними формами правосуддя та охоплюють порядок звернення до суду, процедуру розгляду судом справи та ухвалення судового рішення. Суди реалізують державну мову в процесі судочинства та гарантують право громадян щодо використання ними в судовому процесі рідної мови або мови, якою вони володіють, відповідно до Конституції і законів України. Таким чином, Основним Законом України закладено конституційні основи для використання української мови як мови судочинства та одночасно гарантовано рівність прав громадян у судовому процесі за мовною ознакою.

Разом з тим суд зазначає, що забезпечення рівності прав громадян у судовому процесі за мовною ознакою, гарантування права громадян на використання ними в судовому процесі рідної мови або мови, якою вони володіють, не означають абсолютного права сторони (учасника справи) подавати відповідні процесуальні документи мовою, якою вона володіє, якому кореспондує безумовний обов`язок суду приймати такі документи до розгляду.

Законом України «Про ратифікацію Європейської хартії регіональних мов або мов меншин» передбачено, що при застосуванні положень Хартії заходи, спрямовані на утвердження української мови як державної, її розвиток і функціонування в усіх сферах суспільного життя на всій території України, не вважаються такими, що перешкоджають чи створюють загрозу збереженню або розвитку мов, на які відповідно до ст.2 цього Закону поширюються положення Хартії.

З огляду на викладене, суддя відмічає, що позивачем за зустрічним позовом не заявлено жодне клопотання щодо забезпечення її права на викладення процесуальних документів та на участь у судовому процесі не на державній мові, не зазначено про необхідність використання нею послуг перекладача, не надано доказів того, що вона, будучи громадянкою України, не володіє або недостатньо володіє державною мовою.

Крім того відповідно до положення ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно до ч. 1 ст. 4 Закону України « Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України « Про судовий збір» - у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Судовий збір в розмірі встановленому Законом України «Про судовий збір», сплачується при подачі позову до суду на такі реквізити: найменування суду: Куп`янський міськрайонний суд Харківської області, адреса суду: 63701, Харківська область, м. Куп`янськ, вул. 1-го Травня, 27-а, ККД 22030101 «Судовий збір» : рахунок UA0020013, Код , МФО 899998, отримувач : Куп`янське УДКСУ/м. Куп`янськ, банк отримувача : Казначейство України (ЕАП).

У призначенні платежу платник судового збору повинен вказати: слова «судовий збір»; код ЄДРПОУ суду, до якого він звертається; пункт з таблиці ставок судового збору за яким визначено розмір судового збору а саме п.1.2.

Частини 1, 2 ,3 ст. 185 ЦПК України регламентують, що суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи наведене, суддя доходить висновку, що свої вимоги щодо предмету спору та їх обґрунтування, як того вимагають приписи ч.1 ст.175 ЦПК України, повинні бути викладені у позовній заяві українською мовою, а тому, оскільки позов викладений іноземною (російською) мовою, наявні підстави для залишення такого позову без руху із наданням позивачу строку для усунення недоліків надання позовної заяви, викладеної державною мовою.

Крім того позивачу при подачі зустрічної позовної заяви до суду слід доплатити судовий збір за ставкою встановленою за подачу позову немайнового характеру в розмірі 840,80 грн.

Без виправлення вказаних недоліків позовна заява не може бути прийнята до провадження і підлягає залишенню без руху.

Запропонувати позивачу виправити вказані недоліки в строк не пізніше десяти днів з дня отримання ним копії даної ухвали, в іншому випадку позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розподіл в натурі житлового будинку та про визначення порядку користування присадибною земельною ділянкою залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені в ухвалі недоліки заяви у 10-деннний строк з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху шляхом надання до суду позовної заяви викладеною українською мовою, а також квитанції про сплату судового збору за подачу позову немайнового характеру.

Роз`яснити позивачу, що в разі не усунення недоліків, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею, заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи,що розглядається на офіційному порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб адресою сторінки

http://kpm.hr.court.gov.ua/sud2023/gromadyanam/csz/.

Відповідно до пункту 3 розділу ХІІ «Прикінцевих положень» Цивільного процесуального кодексу України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими, у зв`язку з карантином.

Суддя С.В. Клімова