Єдиний унікальний номер 243/4854/20
Номер провадження №2-н/243/502/2020
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 червня 2020 року м. Слов`янськ

Суддя Слов`янського міськрайонного суду Донецької області Н.О. Дюміна, розглянувши заяву Обласного комунального підприємства «Донецьктеплокомуненерго» в особі виробничої одиниці «Слов`янськтепомережа» до ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення заборгованості,-

В С Т А Н О В И В:

02 червня 2020 року ОКП «Донецьктеплокомуненерго» в особі виробничої одиниці «Слов`янськтепомережа» звернулось до суду із заявою про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за послуги з централізованого опалення та постачання гарячої води з ОСОБА_1 .

Разом із заявою про видачу судового наказу про стягнення боргу, заявником до суду надана заява про звільнення від сплати судового збору у зв`язку з неможливістю його сплати.

Відповідно до п.1 ч. 3 ст.163 ЦПК України до заяви про видачу судового наказу додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

Згідно ч. 1ст. 164 ЦПК України за подання заяви про видачу судового наказу справляється судовий збір у розмірі, встановленому законом.

Згідно з п.4-1 ч. 1ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду заяви про видачу судового наказу становить 0,1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01 січня 2020 року складає 2102 грн. 00 коп.

Тобто, за подання заяви про видачу судового наказу підлягає сплаті судовий збір у розмірі 210,20 грн.

Згідно ч.ч.1,3 ст.136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (п.44 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Kniat v. Poland»; пункти 6364 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Jedamski and Jedamska v. Poland»).

Пунктом 29 постанови Пленуму «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17.10.2014 роз`яснено, що відповідно до статті 8 Закону № 3674-У1 та статті 82 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунках коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових рахунків та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Таким чином, у заяві про звільнення від сплати судового збору заявник має не тільки навести обставини, які свідчать про не можливість сплати судового збору, а й подати до суду відповідні докази.

Заявником на підтвердження доводів, викладених у заяві про звільнення від сплати судового збору, надані копії постанов державного виконавця про арешт коштів боржника, які є діючими та не скасованими.

Однак, сам по собі арешт окремих рахунків заявника не свідчить про таке фінансове становище заявника, яке унеможливлює сплату ним судового збору, оскільки не свідчить про припинення господарської діяльності ОКП «Донецьктеплокомуненерго» та ненадходження від цієї діяльності грошових коштів заявнику.

З огляду на наведене, підстави для звільнення заявника від сплати судового збору відсутні.

Оскільки заява не відповідає вимогамст.163 ЦПК України, суддя відмовляє у видачі судового наказу, відповідно до п.1 ч.1ст.165 ЦПК України, якщо заява подана з порушеннями вимог статті 163 цього Кодексу.

Керуючись ст. ст.163, 165, 166 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви Обласного комунального підприємства «Донецьктеплокомуненерго» в особі виробничої одиниці «Слов`янськтепомережа» про звільнення від сплати судового збору - відмовити.

У видачі судового наказу за заявою Обласного комунального підприємства «Донецьктеплокомуненерго» в особі виробничої одиниці «Слов`янськтепомережа» до ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення заборгованості - відмовити.

Роз`яснити заявнику, що відмова у видачі судового наказу не є перешкодою для повторного звернення з такою самою заявою, після усунення її недоліків.

Ухвала суду може бути оскаржена до Донецького апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Слов`янський міськрайонний суд Донецької області протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Відповідно до п. 3 Розділу ХІІ «Прикінцеві положення» Цивільного процесуального кодексу України в редакції Закону України від 30.03.2020 № 540-IX, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строк на апеляційне оскарження продовжуються на строк дії такого карантину

Суддя Слов`янського

міськрайонного суду

Донецької області Н.О. Дюміна