Справа №: 398/728/20
провадження №: 2/398/882/20
УХВАЛА

"08" жовтня 2020 р. Суддя Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області Крімченко С.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди,

В С ТА Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, відповідно до якого просить стягнути з відповідача на свою користь матеріальну шкоду на суму 3110 грн. за пошкоджені речі та кошти за поточне і подальше лікування у розмірі 50000 грн.

Ухвалою Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 16 березня 2020 року дану позовну заяву було залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків.

Копію ухвали про залишення позову без руху було направлено позивачеві 17.03.2020 р. за адресою, яка вказана в позовній заяві: АДРЕСА_1 .

Пунктом 3 Розділу XII Прикінцевих положень Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19),строки, визначеністаттями 49, 83, 84,170,178,179,180,181,185,210,222,253,275,284,325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19», відповідно до статті 29 Закону України Про захист населення від інфекційних хвороб з метою запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19 та з урахуванням рішення Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій від 10.03.2020 Кабінет Міністрів України, установлено з 12 березня до 3 квітня 2020 на усій території України карантин.

Відповідними постановами Кабінету Міністрів України дія карантину на всій території України продовжена з 03.04.2020 року по 31.08.2020 року.

16.07.2020 року прийнято Закон № 731-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)», яким передбачено, що процесуальні строки, які були продовжені у зв`язку зі встановленням карантину (відповідно Закону № 540-IX від 30 березня 2020 року) закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Також цим Законом вносяться зміни до процесуальних кодексів, зокрема, ЦПК України, та встановлюється, що під час дії карантину суд за заявою учасників справи поновлює процесуальні строки, встановлені нормами процесуальних кодексів, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом. Даний Закон опубліковано в газеті «Голос України» 16.07.2020 року, тому з 17.07.2020 року він набрав чинності.

У зв`язку з тим, що відповідач не отримав копію ухвали про залишення позову без руху судом повторно 01.07.2020 р. на його адресу було направлено копію ухвали. Конверт з поштовим відправленням повернувся до суду з поштовою відміткою «за закінченням терміну зберігання».

10.08.2020 р. позивачеві на вказану ним в позові електронну пошту ІНФОРМАЦІЯ_1 було повторно направлено копію ухвали про залишення позову без руху. Підтвердження про отримання позивач не направив.

17.09.2020 р. позивачеві повторно було направлено на вказану ним електронну пошту ІНФОРМАЦІЯ_1 копію зазначеної ухвали про залишення позову без руху. Підтвердження про отримання позивач не направив.

Також 17.09.2020 р. поштовим відправленням було повторно направлено позивачеві копію ухвали. Однак до суду повернувся конверт з поштовою відміткою про те, що адресат відмовився отримувати поштове відправлення.

Крім того, позивачеві на номер мобільного телефону , зазначеного в позові , а саме: НОМЕР_1 неодноразово здійснювали телефонні дзвінки, однак абонент не відповідав: «абонент не може прийняти дзвінок».

Європейський Суд з прав людини у рішенні «Пономарьов проти України» від 03.04.2008 наголосив, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження».

Вищезазначене свідчить про те, що позивач не вважає за необхідне поцікавитись про рух своєї позовної заяви в суді та не є заінтересованим у якнайшвидшому її розгляді.

Клопотання про продовження процесуального строку, встановленого судом, через неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовленої обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином, передбаченого ч.3 Розділу ХІІ Прикінцевих положень ЦПК, позивачем не подано.

Також практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини її основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Згідно з пунктом 5 частини 6 статті 272 ЦПК України днем вручення судового рішення є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Згідно ч.9 ст. 130 ЦПК України особа, яка відмовилась одержувати судову повістку, вважається повідомленою.

Водночас, до повноважень суду не віднесено установлення фактичного місцезнаходження юридичних осіб або місця проживання фізичних осіб - учасників судового процесу на час вчинення тих чи інших процесуальних дій. Тому примірники повідомлень про вручення рекомендованої кореспонденції, повернуті органами зв`язку з позначками «за закінченням терміну зберігання», «адресат вибув», «адресат відсутній» і т. п., з урахуванням конкретних обставин справи можуть вважатися належними доказами виконання судом обов`язку щодо повідомлення учасників судового процесу про вчинення цим судом певних процесуальних дій.

Таким чином, відповідно до ст.ст. 128, 130, 131, 272 ЦПК України ухвала суду від 16.03.2020 року вважається такою, що вручена позивачеві належним чином.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк не виконає вимоги, визначені ст. ст. 175, 177 Цивільного процесуального кодексу України, а саме , не усуне недоліки позовної заяви, яку залишено без руху.

Оскільки у встановлений строк позивач не усунув недоліки позовної заяви позовну заяву слід вважати неподаною та повернути позивачу.

Одночасно суд роз`яснює, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з позовом до суду, оформленим відповідно до вимог чинного законодавства.

На підставі положень ч. 3, ч. 6 ст.185 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди вважати неподаною та повернути позивачу.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом 15 днів з дня отримання її копії шляхом подачі апеляційної скарги.

Суддя