Справа № 484/1822/20
Провадження № 2/484/899/20
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

10.06.2020 року суддя Первомайського міськрайонного суду Миколаївської області Медведєва Н.А. вивчивши матеріали за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу

ВСТАНОВИЛА:

До суду надійшов позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. В позовній заяві вказано, що позивачка звільнена від сплати судового збору відповідно до п.13 ч.1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», оскільки вона є учасником бойових дій. До позовної заяви додана копія посвідчення серії НОМЕР_1 .

Відповідно до п.13 ч.1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір" від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Разом з тим, зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору.

Правовий статус учасників бойових дій, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України від 22 жовтня 1993 року № 3551-XII «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». У статті 22 цього ж Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону.

Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статтей 12, 22 Закону № 3551-XII.

Вказаний правовий висновок викладено в постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 545/1149/17 (провадження № 14-730цс19).

Позов про розірвання шлюбу пред`явлений в порядку Сімейного кодексу України та не стосується захисту соціального права позивачки як учасника бойових дій, отже підстави для звільнення позивачки від сплати судового збору відсутні.

Згідно ч.4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ч.1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Частиною 2 статті 4 ЗУ «Про судовий збір» визначено, що ставка судового збору за подання до суду: позовної заяви немайнового характеру, яка подана: фізичною особою встановлюється в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду. Отже, позивачці необхідно сплатити судовий збір в сумі 840грн. 80коп. або зазначити інші підстави звільнення від сплати судового збору, якщо такі є.

На підставі викладеного вище, вважаю за необхідне позовну заяву залишити без руху, оскільки вона не відповідає вимогам ст. 177 ЦПК України, зобов`язавши позивачку надати суду докази про сплату нею судового збору в строк, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання копії ухвали.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 258-261 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИЛА:

позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу залишити без руху, зобов`язавши позивачку усунути вказані недоліки в строк, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання нею копії ухвали, інакше позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Роз`яснити, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

Суддя Н.А.Медведєва