КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

18 грудня 2020 року м. Київ

Єдиний унікальний номер справи № 754/16173/17

Апеляційне провадження №22-ц/824/14584/2020

Київський апеляційний суд в складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Іванченка М.М., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження у справі за позовом публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_1 , третя особа: Головне управління Національної поліції у м. Києві, про звільнення майна з під арешту

за апеляційною скаргою ОСОБА_2 в інтересах публічного акціонерного товариства «Дельта Банк»

на рішення Деснянського районного суду м. Києва ухваленого 3 серпня 2020 року в приміщенні суду під головуванням судді Грегуля О.В.

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 3 серпня 2020 року позов ПАТ «Дельта Банк» до ОСОБА_1 , третя особа: Головне управління Національної поліції у м. Києві, про звільнення майна з під арешту - залишено без задоволення.

Не погоджуючись з судовим рішенням, 21 жовтня 2020 року ОСОБА_2 в інтересах ПАТ «Дельта Банк» подав апеляційну скаргу.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 6 листопада 2020 року апеляційним судом визнано неповажними причини зазначені в клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення ОСОБА_2 в інтересах ПАТ «Дельта Банк», а тому скаржнику надано строк для усунення недоліків для подання клопотання (заяви) про поновлення пропуску із зазначенням інших поважних причин такого пропуску, а також необхідно було подати документ, що підтверджує оплату судового збору.

На виконання вимог ухвали суду, 14 грудня 2020 року ОСОБА_3 в інтересах ПАТ «Дельта Банк» подано заяву у якій просить поновити строк на усунення недоліків та подає платіжне доручення про сплату судового збору.

Проте, скаржником не подано до апеляційного суду клопотання (заяви) про поновлення пропуску із зазначенням інших поважних причин такого пропуску.

Дослідивши матеріали заяви, вважаю вказані посилання апелянта є безпідставними Відповідно до ч.1 ст.127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Пунктом 4 ст.357 ЦПК України визначено, що якщо заяву не буде подано в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку апеляційного оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 ЦПК України.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року №475/97- ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також, справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Рішеннями Європейського суду визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосується безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях. Відтак в кожному випадку апелянт при зверненні до суду повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Зі змісту поданої ОСОБА_3 в інтересах ПАТ «Дельта Банк» заяви вх..№126490 від 14 грудня 2020 року вбачається, що скаржником отримано копію оскаржуваної ухвали 6 листопада 2020 року.

При цьому указана заява не містить клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Деснянського районного суду м. Києва від 3 серпня 2020 року.

Отже, зважаючи на те, що скаржником станом на 18 грудня 2020 року не виконано вимоги ухвали Київського апеляційного суду від 6 листопада 2020 року та не подано до Київського апеляційного суду клопотання (заяви) про поновлення пропуску із зазначенням інших поважних причин такого пропуску, а тому у відкритті апеляційного провадження слід відмовити.

Керуючись ст. 358 ЦПК України,-

У Х В А Л И В:

Відмовити у відкритті апеляційного провадження в справі за апеляційною скаргою ОСОБА_2 в інтересах публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» на рішення Деснянського районного суду м. Києва від 3 серпня 2020 року в справі за позовом публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_1 , третя особа: Головне управління Національної поліції у м. Києві, про звільнення майна з під арешту.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів в касаційному порядку до Верховного суду, шляхом подання касаційної скарги.

Суддя М.М. Іванченко