БЕРЕЗАНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Номер провадження 2-о/356/32/20
Справа № 356/586/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09.12.2020 року Суддя Березанського міського суду Київської області Лялик Р.М., розглянувши матеріали справи за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Березанська міська державна нотаріальна контора Київської області, про встановлення факту проживання однією сім`єю,

ВСТАНОВИВ:

До Березанського міського суду Київської області надійшла заява ОСОБА_1 , заінтересована особа: Березанська міська державна нотаріальна контора Київської області, про встановлення факту проживання однією сім`єю, в якій просить встановити юридичний факт проживання однією сім`єю ОСОБА_2 та ОСОБА_3 понад п`ять років.

Зі змісту вказаної вище заяви вбачається, що 29 серпня 2002 року ОСОБА_4 , ОСОБА_3 та ОСОБА_2 виконкомом Березанської міської ради було видано свідоцтво № НОМЕР_1 про право приватної власності на будинок АДРЕСА_1 . Зазначені особи є батьком,мачухою та братом заявника ОСОБА_1 . Батько заявника помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , мачуха померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , брат помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Після смерті брата ОСОБА_1 своєчасно звернувся до Березанської міської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за вказаною адресою. Як стверджує заявник, крім нього із аналогічною заявою до нотаріальної контори про встановлення права власності на зазначене домоволодіння ніхто не звертався. Листом від 23 травня 2018 року № 3024/02-14 завідувач Березанської міської нотаріальної контори ОСОБА_5 підтвердила, що спадкоємцем померлого ОСОБА_2 є його брат ОСОБА_1 .

На звернення представника заявника державний нотаріус листом від 30.11.2018 року № 855/08-14 повідомила, що для оформлення спадщини на Ѕ частку житлового будинку, що знаходиться в АДРЕСА_1 та належить ОСОБА_3 необхідно в судовому порядку встановити юридичний факт проживання однією сім`єю померлих ОСОБА_2 та ОСОБА_3 протягом останніх 5 (п`яти) років.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: наказного провадження, позовного провадження (загального або спрощеного), окремого провадження.

Так, ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях неодноразово наголошував, що, реалізуючи ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Прецедентними в цьому відношенні є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001 року, в яких зазначено, що право на суд не є абсолютним; воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує врегулювання з боку держави.

Так, суддя відкриває провадження за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження (ч. 1 ст. 187 ЦПК України).

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Статтею 316 ЦПК України встановлено правила визначення підсудності у справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення. Так, заява фізичної особи про встановлення факту, що має юридичне значення, подається до суду за місцем її проживання. Підсудність справ за заявою громадянина України, який проживає за її межами, про встановлення факту, що має юридичне значення, визначається за його клопотанням ухвалою судді Верховного Суду.

Так, у заяві вказано, що вона подається до Березанського міського суду Київської області. Адресою місця проживання (чи реєстрації) заявника вказано: АДРЕСА_1 .

Проте, за відомостями Відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ЦМУ ДМС в м. Києві та Київській області вбачається, що ОСОБА_1 зареєстрованим в Київській області не значиться.

Так, під місцем проживання, відповідно до абз. 5 ст. 3 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» від 11.12.2003 № 1382-IV розуміється житло, розташоване на території адміністративно-територіальної одиниці, в якому особа проживає, а також спеціалізовані соціальні установи, заклади соціального обслуговування та соціального захисту, військові частини;

За абз. 9 ст. 3 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» документами, до яких вносяться відомості про місце проживання, є паспорт громадянина України, тимчасове посвідчення громадянина України, посвідка на постійне проживання, посвідка на тимчасове проживання, посвідчення біженця, посвідчення особи, яка потребує додаткового захисту, посвідчення особи, якій надано тимчасовий захист.

З аналізу положень ч. 1 ст. 6 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» місце проживання особи підлягає обов`язковій реєстрації.

До матеріалів заяви ОСОБА_1 не додано копії документа про посвідчує особу з відміткою про зареєстроване місце проживання заявника, чи додатка до біометричного паспорта (довідки про реєстрацію місця проживання).

З доданої до заяви копії паспорта громадянина України для виїзду за кордон на ім`я ОСОБА_1 не вбачається можливим встановити вказані вище відомості.

Таким чином, суд приходить до висновку, що проживання за адресою, зазначеною у заяві, потребує підтвердження ОСОБА_1 доказами з метою належного обґрунтування підсудності справи саме Березанському міському суду Київської області.

Окремо слід звернути увагу, що згідно інформації, наявної в автоматизованій системі документообігу суду «Д-3», заявник ОСОБА_1 12.10.2020 року звертався до Березанського міського суду Київської області із заявою про встановлення факту проживання однією сім`єю, заінтересована особа: Березанська міська державна нотаріальна контора, в якій зазначав, що заявник ОСОБА_1 проживає за адресою: АДРЕСА_2 .

Проте заявник не звертався до Верховного Суду із клопотанням про визначення підсудності справи у порядку, передбаченому ч. 2 ст. 316 ЦПК України, тому заява була залишена без руху з наданням часу для усунення недоліків.

Зазначені недоліки усунуті не були, відтак, ухвалою суду від 05.11.2020 року вказана вище заява була повернута заявнику.

З урахуванням викладеного вище, суд приходить до висновку, що заявнику необхідно надати суду докази на підтвердження адреси місця проживання, зазначеної у заяві, з метою належного обґрунтування підсудності справи саме Березанському міському суду Київської області, або ухвалу Верховного Суду за результатами розгляду клопотання про визначення підсудності справи за його заявою про встановлення юридичного факту проживання однією сім`єю, відповідно до ч. 2 ст. 316 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене вище, суддя приходить до висновку, що заява повинна бути залишена без руху із наданням строку на усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали судді.

Керуючись ст.ст. 4, 175-177, 184, 185, 260-261, 294, 315-316, 318 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Березанська міська державна нотаріальна контора Київської області, про встановлення факту проживання однією сім`єю, - залишити без руху, надавши заявнику строк в 10 (десять) днів з дня вручення копії даної ухвали для усунення недоліків.

Роз`яснити заявнику, що в разі невиконання ухвали заява буде вважатися неподаною та повернута йому.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та окремому оскарженню не підлягає.

Суддя: Р. М. Лялик