Єдиний унікальний номер 234/3782/17
Номер провадження 22-ц/804/3062/20
Єдиний унікальний номер 234/3782/17
Номер провадження 22-ц/804/3062/20
УХВАЛА

22 грудня 2020 року Донецький апеляційний суд у складі:

Головуючого - судді Халаджи О. В.

суддів: Азевича В.Б., Никифоряка Л.П.,

секретар Кіпрік Х.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Бахмут клопотання ОСОБА_1 про призначення комісійної судово-почеркознавчої експертизи у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення боргу за договором позики ( суддя першої інстанції Лутай А.М.)

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Краматорського міського суду Донецької області від 23 червня 2020 року позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення боргу за договором позики задоволено частково.

Із вказаним рішенням суду не погодився ОСОБА_1 та подав апеляційну скаргу, а також заявив клопотання про призначення комісійної судово-почеркознавчої експертизи, обгунтовуючи своє клопотання відсутністю в матеріалах проведеної експертизи висновку про належність підпису на розписці саме ОСОБА_1 , оскільки судова експертиза проведена лише щодо рукописного тексту розписки, внаслідок чого проведене експертне дослідження не може визначити повноту дослідження, як і його обґрунтованість.

Також вважає, що висновки, зроблені в результаті проведеної експертизи Донецьким НДІСЕ, викликають сумнів, оскільки експертиза проведена особою, з якою особисто знайомий позивач.

Тому просив призначити по справі комісійну судово-почеркознавчу експертизу, на вирішення якої поставити наступні запитання:

Чи виконано підпис в оригіналі розписки відповідачем?

Чи відповідає підпис, вчинений в розписці від імені відповідача особистому підпису ОСОБА_1 .?

Чи не виконувався підпис в оригіналі розписки навмисно зміненим почерком?

Чи не знаходилась особа, яка виконала підпис в оригіналі розписки, в незвичайному стан?

Чи не володіє особа, яка виконала підпис в оригіналі розписки, навичками написання спеціальними шрифтами?

Особою якого полу виконано підпис в оригіналі розписки?

До якої вікової групи належить виконавець підпису в оригіналі розписки?

Проведення даної експертизи просив доручити Харківському науково-дослідному інституту судових експертиз ім. Засл. Проф.. М.С. Бокаріуса Міністерства юстиції України.

У судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_3 підтримав заявлене клопотання.

Представник позивача ОСОБА_4 Губенко О.В. заперечувала проти задоволення заявленого клопотання.

Заслухавши думку учасників судового розгляду, з`ясувавши обставини справи та перевіривши доводи заявленого клопотання, апеляційний суд, приходить до висновку, що таке клопотання не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Згідно з положеннями ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

За частинами 1, 3, 5 статті 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи. Ухвала про призначення експертизи направляється особам, яким доручено проведення експертизи, та учасникам справи. Об`єкти та матеріали, що підлягають дослідженню, направляються особі, якій доручено проведення експертизи (провідному експерту або експертній установі). В ухвалі про призначення експертизи суд попереджає експерта про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 113 ЦПК України, якщо висновок експерта буде визнано неповним або неясним, судом може бути призначена додаткова експертиза, яка доручається тому самому експерту або іншому експерту (експертам).

Відповідно до п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 30.05.1997 роз`яснено, що судам слід мати на увазі, що первинною є експертиза, при проведенні якої об`єкт досліджується вперше.

За змістом ст. 75 КПК (1001-05) чи ст.61 ЦПК (1501-06) додаткова експертиза призначається після розгляду судом висновку первинної експертизи, коли з`ясується, що усунути неповноту або неясність висновку шляхом допиту експерта неможливо.

Висновок визнається неповним, коли експерт дослідив не всі подані йому об`єкти чи не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання. Неясним вважається висновок, який нечітко викладений або має невизначений, неконкретний характер.

В ухвалі про призначення додаткової експертизи суду необхідно зазначати, які висновки експерта суд вважає неповними чи неясними або які обставини зумовили необхідність розширення експертного дослідження.

Проведення додаткової експертизи може бути доручено тому самому або іншому експертові.

Відповідно до абз.3 п.1.2.11 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, додатковою є експертиза, якщо для вирішення питань щодо об`єкта, який досліджувався під час проведення первинної експертизи, необхідно провести додаткові дослідження або дослідити додаткові матеріли (зразки для порівняльного дослідження, вихідні дані, тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи.

Предметом дослідження при проведенні додаткової експертизи можуть бути дещо уточнені або взагалі інші питання, ніж ті, що ставилися перед експертом під час проведення первісної експертизи.

Відповідно до п.12 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 30.05.1997 комісійна експертиза призначається у випадках, коли є потреба провести дослідження за участю декількох експертів - фахівців у одній галузі знань.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Краматорського міського суду Донецької області від 22 грудня 2017 року призначено у справі судову-почеркознавчу експертизу.

Статтею 367 ЦПК України визначено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Так, судова комісійна експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем подавалося клопотання про призначення повторної експертизи до суду першої інстанції, яке було ухвалою суду від 05 грудня 2019 залишено без задоволення у зв`язку з відсутністю підстав для його призначення.

Також слід зазначити, що наведені підстави в клопотанні про проведення комісійної експертизи, яке було подане до апеляційної інстанції є однотипними з клопотанням про призначення повторної експертизи.

На думку апеляційного суду, матеріали справи та подані сторонами на підтвердження їх вимог та заперечень документи містять достатньо відомостей щодо дійсних обставин справи, а тому слід відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про призначення комісійної почеркознавчої експертизи.

Керуючись ст.ст. 112, 113, 367 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про призначення комісійної судово почеркознавчої експертизи відмовити.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і в касаційному порядку оскарженню не підлягає.

Судді: О. В. Халаджи

В.Б. Азевич

Л.П. Никифоряк