КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 вересня 2020 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів:

судді - доповідача: Білич І.М.

суддів: Лапчевської О.Ф., Коцюрби О.П.

при секретарі: Кемському В.В.

за участю: представника ТОВ «Сімож» - Макогон Є.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу адвоката Макогон Єлизавети Сергіївни, яка діє в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Сімож», на ухвалу Печерського районного суду м. Києва від 09 червня 2020 року, ухвалене під головуванням судді Печерського районного суду м. Києва Остапчук Т.В.,

у цивільній справі № 757/17508/19-ц за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Сімож» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа: Житлово-експлуатаційна дільниця «Липкижитлосервіс» Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району у м. Києва», Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» про відшкодування збитків, завданих внаслідок залиття нежитлового приміщення.

в с т а н о в и л а :

TOB «Сімож» звернулося у 2019 році до суду з позовом про відшкодування збитків, завданих внаслідок залиття нежитлового приміщення, яке належить на праві власності позивачу та розташоване у житловому будинку за адресою: АДРЕСА_1 , яке сталося 03.02.2019 року.

У ході розгляду справи відповідач ОСОБА_1 подав клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи з метою встановлення розміру реальних збитків, завданих залиттям квартири та причин залиття.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 09 червня 2020 року призначено судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручено Київському науково-дослідному інституту судових експертиз. З постановленням на вирішення експертів питань щодо:

- яка можлива причина відриву пластикової заглушки після ввідної запірної арматури 03.02.2019 року в квартирі АДРЕСА_1 ;

- які пошкодження виникли внаслідок залиття 03.02.2019 року нежитлового приміщення ( підвалу, приміщення громадського призначення, вбудованого у житловий будинок), що розташоване у житловому будинку по АДРЕСА_1 ?

- яка вартість ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень, що виникли внаслідок залиття 03.02.2019 року нежитлового приміщення (підвалу, приміщення громадського призначення, вбудованого у житловий будинок), що розташоване у житловому будинку по АДРЕСА_1 .

Не погодившись з ухвалою, представником позивача подано апеляційну скаргу. За результатами розгляду якої позивач просив суд скасувати ухвалу суду, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду, посилаючись при цьому на порушення судом норм процесуального права.

У судовому засіданні представник позивача підтримав подану апеляційну скаргу та просив суд її задовольнити.

Інші учасники справи про день і час її розгляду повідомлялися належним чином у встановленому законом порядку. У судове засідання не з`явилися, поважність причин своєї неявки суду не повідомили.

Колегія суддів вважала за можливе розглянути справу у їх відсутність в силу вимог ст. 372 ЦПК України.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення осіб, що з`явилися в судове засідання, перевіривши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що подана апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Задовольняючи вимоги заяви про призначення по справі судової будівельно- технічної експертизи, суд першої інстанції виходив з того, що для з`ясування обставин, що мають значення для справи необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити обставини по справі неможливо.

Звертаючись до суду з апеляційною скаргою, скаржник вказував на безпідставне не взяття судом до уваги того, що при поданні позову до суду ними були надані додатки на підтвердження заявлених вимог: акт про залиття складений уповноважними особами,з зазначенням причин залиття, зазначенням свідків, що можуть підтвердити обставини а також висновок експерта за результатами проведення будівельно -технічного дослідження № 1-25/02 від 25.02.2019 року. Відтак в даному експертному висновку вже дано відповіді на поставлені Печерським районним судом міста Києва питання, обставини які підлягають зясуванню та потребували спеціальних знань у сфері іншій, ніж право. Тобто суд першої інстанції мав можливість надавати оцінку поданим позивачам доводам та доказам, які вже містяться на поставлені судом в ухвалі від 09.06.2020 року запитаннях, що свідчить про відсутність підстав для проведення експертизи за положеннями ч. 1 ст. 103 ЦПК України.

Колегія суддів вважає, що зазначені доводи апеляційної скарги не можуть бути підставою для скасування ухвали суду, виходячи з наступного.

Згідно з ч. ч. 1, 3 статті 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім в випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин ( фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами, висновками експертів та показаннями свідків.

Відповідно до ч. 2 ст. 78 ЦПК України обставини, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування.

Частиною 2 ст.116 ЦПК України визначено, що способами забезпечення судом доказів є, зокрема призначення експертизи.

Відповідно ч. 1 ст.103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами ( стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Згідно з ч. 1 ст.104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу ( осіб), якій доручення проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Статтею 110 ЦПК України встановлено, що висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюються судом разом із іншими доказами та правилами, встановленими ст. 89 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні.

З урахуванням положень ст. 103 ЦПК України, суд першої інстанції може призначити експертизу для з`ясування обставин справи, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо, висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Заявляючи клопотання про призначення експертизи відповідач виходив з того, що у висновку експерта наданому позивачем за результатами проведення експертного будівельно -технічного дослідження № 1-25/02 від 25.02.2019 року не зазначено площі пошкоджень, доцільності ремонту або заміни пошкоджень виявлених в приміщенні № 2; також йдеться про необхідність здійснення робіт про які не зазначено в переліку пошкоджень, та не визначено причини відриву заглушки.

За таких обставин вбачається, що підтвердження та спростування обґрунтованості позовних вимог ( визначення розміру збитків та причин залиття), безпосередньо впливає на вирішення спірних правовідносин.

Відтак, колегія суддів вважає, що з метою встановлення фактичних обставин для правильного вирішення справи, ухвала суду про призначення судової будівельно- технічної експертизи з метою встановлення причин залиття та визначення розміру збитків є законною та обґрунтованою.

Доводи апеляційної скарги про те, що клопотання про призначення експертизи заявлено з метою затягування розгляду справи, суд не приймає, оскільки згідно з вимогами цивільного процесуального законодавства дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин ( фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи, встановлюються зокрема висновками експертів.

При цьому необхідно зауважити, що жодний доказ, зокрема висновок експерта, не має для суду заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом з іншими доказами за правилами, встановленими положеннями ст. 89 цього Кодексу.

Усталена практика Європейського суду з прав людини відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра до якої суд має виконувати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів вважає, що ухвала суду постановлена з дотриманням норм процесуального права і підстав для її скасування з доводів викладених у апеляційній скарзі нема.

Керуючись ст.ст. 368, 372, 374, 381 -384, 387 ЦПК України, колегія суддів , -

п о с т а н о в и л а:

апеляційну скаргу адвоката Макогон Єлизавети Сергіївни, яка діє в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Сімож» залишити без задоволення.

Ухвалу Печерського районного суду м. Києва від 09 червня 2020 року залишити без

змін.

Постанова набирає законної сили з моменту проголошення. Може бути оскаржена у касаційному порядку шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту.

Повний текст постанови складено 02 жовтня 2020 року.

Суддя-доповідач:

Судді: