Справа № 308/1598/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

20 серпня 2020 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в особі:

головуючого - судді Придачук О.А.

за участю секретаря судового засідання - Бомбушкар В.П.

позивача - ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгороді цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Ужгородської загальноосвітньої спеціалізованої школи-інтернат з поглибленим вивченням окремих предметів Закарпатської обласної ради про скасування наказу про накладення дисциплінарного стягнення, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася до суду з позовом до Ужгородської загальноосвітньої спеціалізованої школи-інтернат з поглибленим вивченням окремих предметів Закарпатської обласної ради та просить суд скасувати наказ Ужгородської загальноосвітньої спеціалізованої школи-інтернат з поглибленим вивченням окремих предметів Закарпатської обласної ради № 380-о від 17.12.2019 року «Про накладення дисциплінарного стягнення на ОСОБА_1 ».

В обгрунтування заявленого позову зазначає, що вона працює в Ужгородській загальноосвітній спеціалізованій школі-інтернаті з поглибленим вивченням окремих предметів Закарпатської обласної ради педагогом-організатором з 2016 року. Наказом №380-о від 17.12.2019 року на неї накладено дисциплінарне стягнення у вигляді догани за порушення трудової дисципліни. Накладення на неї дисциплінарного стягнення позивач вважає необґрунтованим і незаконним, оскільки порушень трудової дисципліни вона не допускала, посадові обов`язки виконувала і виконує сумлінно. У оскаржуваному наказі відповідач обмежився лише загальними посиланнями на порушення трудової дисципліни, із вказаного наказу не вбачається коли саме мав місце факт порушення та в яких діях ОСОБА_1 він полягає, в ньому відсутні посилання на конкретні обставини вчинення порушення трудової дисципліни, час його вчинення та час виявлення, відсутній склад дисциплінарного правопорушення. В порушення вимог ст.. 149 КЗпП України їй не було запропоновано надати письмові пояснення. Від надання пояснень вона не відмовлялася, акт про відмову від дачі пояснень не складався. При цьому встановивши їй термін виконання доручення до 18.12.2019 та до 20.12.2019 року уже 17.12.2019 року було винесено та підписано наказ про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.

Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримала. Просила суд задовольнити позов, з підстав, наведених у позовній заяві. Зазначила, що зранку о 8 год.30 хв. 17.12.2019 року директор дала вказівку принести їй документацію щодо роботи учнівського парламенту для перевірки, що і було нею відразу зроблено. У подальшому о 9 год.30 хв. її викликали до директора, вказали на недоліки в документації та надали час до 11 год. 30 хв. того ж дня привести документацію до порядку. Близько 11 год.30 хв. принесла з усунутими недоліками, однак директор переглянувши документацію сказала , що все зроблено невірно і надала письмове доручення у якому зазначила строки виконання такого у залежності від завдання , а саме від 18.12.2019 року до 20.12.2019 року. Отримавши , доручення пішла відразу його виконувати , однак уже після обіду того ж дня, а саме 17.12.2019 року директор видала наказ. Крім того , додала , що протягом 2019 року по зазначеній документації до неї зауважень від заступника з виховної роботи небуло .

Відповідач в судове засідання не з`явився, хоча про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, причини неявки суду не відомі, а тому суд уважає, що у відповідності до ч.1 ст. 280 ЦПК України, справу слід вирішити на підставі наявних у ній доказів та постановити заочне рішення.

Заслухавши пояснення позивача, дослідивши матеріали справи суд приходить до наступного.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду із захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно ч.ч.1,2 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно до ч.1 ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Судом встановлено, що згідно наказу Ужгородської загальноосвітньої спеціалізованої школи-інтернат з поглибленим вивченням окремих предметів Закарпатської обласної ради № 380-о від 17.12.2019 року за порушення трудової дисципліни згідно п. 1 ст. 147 КЗпП України до педагога-організатора ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

Положеннями статті 3 КЗпП України визначено, що трудові відносини працівників усіх підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, виду діяльності і галузевої належності, а також осіб, які працюють за трудовим договором з фізичними особами, регулюються законодавством про працю.

Відповідно до вимог ст. 139 КЗпП України, працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір.

Відповідно до ст. 147 КЗпП України дисциплінарне стягнення у вигляді догани застосовується власником до працівника за порушення трудової дисципліни.

Порушенням трудової дисципліни є невиконання або неналежне виконання з вини працівника покладених на нього трудових обов`язків, що проявилися в порушенні: правил внутрішнього трудового розпорядку; посадових інструкцій; положень, наказів та розпоряджень власника, якщо вони мають законний характер.

При цьому, для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність всіх елементів складу дисциплінарного проступку - об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкта, суб`єктивної сторони, а також врахувати інші обставини, що мають значення: ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника.

Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта (працівника), шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає у порушенні трудових обов`язків, закріплених нормами загального та спеціального законодавства про працю, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, а також у порушенні або невиконанні наказів і розпоряджень власника, уповноваженої ним адміністрації.

За приписами статті 61 Конституції України юридична відповідальність особи має індивідуальний характер.

Так, при наданні оцінки правомірності порядку накладання на позивача дисциплінарного стягнення та законності обставин його накладення, слід виходити із загальних правил притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності, передбачених КЗпП України.

З викладеного вбачається, що наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності повинен містити чітке формулювання суті та обставин допущеного працівником проступку, підстави прийняття рішення про притягнення до відповідальності, час вчинення і час виявлення самого проступку та обґрунтування обрання певного виду стягнення, з урахуванням передбачених законодавством обставин.

При цьому, ознакою порушення працівником трудової дисципліни, яка може бути підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності у формі оголошення догани, є наявність вини в його діях чи бездіяльності, шкідливі наслідки та причинний зв`язок між ними і поведінкою правопорушника.

Догана оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. В наказі обов`язково має бути посилання на відповідний документ, який порушив працівник. Такими документами можуть бути: правила внутрішнього розпорядку підприємства, трудовий договір (контракт), колективний договір, посадова інструкція, інструкція з охорони праці тощо.

Однак, наказ № 380-о від 17.12.2019 року не містить посилання на відповідний документ, положення якого не були дотримані позивачем.

Як убачається з оскаржуваного наказу, підставою для накладення на ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення є порушення трудової дисципліни.

У вищевказаному наказі зазначено, що в ході підготовки звітності за І семестр з виховної роботи в закладі 17 грудня було встановлено, що педагогом -організатором ОСОБА_1 не була організована на належному рівні робота учнівського парламенту в 2019-2020 н.р., а саме була відсутня документація, яка не дозволила дати оцінку роботи учнівського парламенту: статут учнівського парламенту на 2019-2020 н.р.; план роботи учнівського парламенту на 2019-2020 н.р.; протоколи засідання за І семестр; протокол формування міністерств; положення про вибори голов парламенту; протокол виборів голови учнівського парламенту. На оперативній нараді в присутності директора закладу ОСОБА_3 , заступника директора з виховної роботи ОСОБА_4 педагогу-організатору ОСОБА_1 було дано доручення протягом двох годин привести у відповідність і унормувати відсутні документи та педагогом-організатором ОСОБА_1 відповідні вказівки виконані не були.

В той же час, позивач стверджує, а відповідачем її твердження не спростовано що 17.12.2019 року керівником їй надано письмове доручення, яке позивач долучив до позовної заяви, відповідно до якого її зобов`язано скласти план роботи на канікули до 20.12.2019 року, статут учнівського парламенту привести у відповідність до норм, план роботи учнівського самоврядування на ІІ семестр погодити до 18.12.2019 року, протоколи засідань учнівського парламенту привести у відповідність до плану роботи до 18.12.2019 року, положення про вибори голови учнівського парламенту розробити до 20.12.2019 року, протокол про результати виборів голови учнівського парламенту до 19.12.2019 року.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 149 КЗпП України, до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. Дана норма узгоджується з правовою позицією, викладеною ВСУ в Постанові від 19.10.2016 року № 6-2801цс15, згідно якої пояснення порушника трудової дисципліни є однією з важливих форм гарантії, наданих порушнику для захисту своїх законних прав та інтересів, направлених проти безпідставного застосування стягнення.

Однак, за твердженням позивача, про необхідність надання письмових пояснень їй доведено не було, зазначене твердження не спростована відповідачем.

Вказані твердження позивача, зокрема підтверджуються встановленими неточностями, щодо надання вказівок щодо усунення порушень з визначеним терміном, та винесенням оскаржуваного наказу до спливу визначеного терміну для усунення виявлених порушень.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду із захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків встановлених ст. 82 цього Кодексу.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч.1 ст. 76 ЦПК України)

Виходячи з аналізу норм КЗпП України, у справах, в яких оспорюється незаконне притягнення до дисциплінарної відповідальності, саме роботодавець повинен довести, що притягнення до дисциплінарної відповідальності відбулося без порушення законодавства про працю, що відповідачем зроблено не було.

Постановою Пленуму ВСУ від 06.12.1992 № 9 «Про практику розгляду судами трудових спорів» визначено, що при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-1-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок тощо.

Виходячи з аналізу норм КЗпП України, у справах, в яких оспорюється незаконне притягнення до дисциплінарної відповідальності, саме роботодавець повинен довести, що притягнення до дисциплінарної відповідальності відбулося без порушення законодавства про працю, що відповідачем зроблено не було.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що наказ № 380-о від 17.12.2019 року щодо притягнення позивачки до дисциплінарної відповідальності та застосування до неї дисциплінарного стягнення у вигляді догани винесено з порушенням вимог трудового законодавства, а тому, позовні вимоги позивачки є обгрунтованими та такими, що підлягають до задоволення в повному обсязі.

Керуючись ст. ст. 139,147-148,149-150 КЗпП України, ст. ст. 10, 12,13, 18, 81, 258, 259, 263-265, 280-282, 284, 289, 352, 354, 355 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позов задовольнити.

Наказ директора Ужгородської загальноосвітньої спеціалізованої школи-інтернат з поглибленим вивченням окремих предметів Закарпатської обласної ради № 380-о від 17.12.2019 року «Про накладення дисциплінарного стягнення на ОСОБА_1 » - скасувати.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Позивач має право оскаржити заочне рішення шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Закарпатського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення справи) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом вищевказаних строків, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.А. Придачук