Справа № 310/5248/20
РІШЕННЯ

Іменем України

15 жовтня 2020 року м.Бердянськ

Бердянський міськрайонний суд Запорізької області у складі:

головуючого судді Вірченко О.М.,

при секретарі Мельніченко А.Д.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

встановив:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, мотивуючі свої вимоги наступним. На підставі договору дарування від 23 червня 1995 року позивачці належить 1/2 частка житлового будинку АДРЕСА_1 . Інша 1/2 частка вказаного будинку належала брату позивачки ОСОБА_4 , який був громадянином Російської Федерації та помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Санкт-Петербург. Оскільки померлий заповіту після себе не лишив, спадкування здійснюється за законом. Спадкоємцями першої черги є дружина померлого ОСОБА_2 та його син ОСОБА_3 ОСОБА_1 була впевнена, що за заявами відповідачів в Російській Федерації відкрито спадкову справу та вони успадкували майно померлого, до якого входить і 1/2 частка будинку АДРЕСА_1 . Однак, в липні 2020 року позивачці стало відомо, що ОСОБА_2 та ОСОБА_3 не зверталися за прийняттям спадщини після ОСОБА_4 , оскільки жодного майна у Російській Федерації він не мав, а на частку будинку в м. Бердянську в Україні вони не претендують. Дізнавшись про вказане, ОСОБА_1 звернулася до нотаріуса, яким їй було роз`яснено, що оскільки шестимісячний строк на прийняття спадщини вже сплив, позивачці необхідно звернутися до суду за визначенням додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Вважає, що вказані причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини є поважними. Після смерті ОСОБА_4 спадкова справа не заводилась, свідоцтва про право на спадщину не видавалися. Позивачка є рідною сестрою померлого та єдиним спадкоємцем другої черги за законом, просила визначити їй додатковий строк в шість місяців для подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори.

Позивачка, повідомлена належним чином про день, час і місце розгляду справи, в судове засідання не з`явилась.

Представник позивачки в судове засідання не з`явилась, надала заяву в якій просила у разі наявності заяв відповідачів про визнання позовних вимог розглянути справу в підготовчому судовому засіданні без її участі та без участі позивачки, позовні вимоги підтримала в повному обсязі.

Відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 в судове засідання не з`явились, направили суду нотаріально посвідчені заяви про визнання позову та розгляд справи без їх участі, в яких підтвердили, що позивачці від відповідачів в липні 2020 року стало відомо про неприйняття ними спадщини після смерті ОСОБА_4 та той факт, що спадкова справа після його смерті не заводилась.

Судом в межах заявлених позовних вимог і на підставі наданих доказів встановлено наступні обставини та визначені відповідно до них правовідносини.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим 11 липня 2017 року відділом реєстрації актів цивільного стану про смерть 1 Комітету у справах ЗАГС уряду Санкт-Петербурга Невського району, актовий запис № 3095.

Позивачка ОСОБА_1 є сестрою ОСОБА_4 , що підтверджується витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження від 21 липня 2020 року № 3, свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 , виданим 19 жовтня 1949 року та свідоцтвом про одруження серії НОМЕР_3 , виданим 15 листопада 1969 року, згідно з яким позивачка змінила прізвище « ОСОБА_1 » на « ОСОБА_1 ».

Відповідно до витягу зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 61055273 від 24 липня 2020 року інформація щодо заведення спадкової справи та видачі свідоцтва про право на спадщину після ОСОБА_4 відсутня.

З інформації № 01-2248, наданої 28 липня 2020 року керуючим нотаріальною палатою Санкт-Петербурга (НПСПб) ОСОБА_7 , вбачається, що згідно даних Єдиної інформаційної системи нотаріату станом на 27 липня 2020 року нотаріусами Санкт-Петербурга спадкова справа після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , не заводилась.

Згідно із ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Ст. 1217 ЦК України визначено, що спадкування здійснюється за заповітом та за законом.

У відповідності із ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок смерті.

Відповідно до ч. 3 ст. 1223 ЦК України право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Ст. 1258 ЦК України встановлено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 нього Кодексу.

Відповідно до ст. 1262 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.

Згідно з вимогами ч. 2 ст. 1269 ЦК України заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України).

Однак, отримати свідоцтво про право на спадщину позивачка не має можливості, оскільки у встановлений законом шестимісячний строк вона не звернулась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно із ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Таким чином, суд вважає можливим задовольнити позовні вимоги позивачки та визначити їй додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки спадкоємці першої черги проживають в іншій країні, відомостей про те, що вони не будуть звертатися із заявами про прийняттям спадщини у позивачки не було, місце смерті спадкодавця та місця проживання спадкоємців першої черги за законом (м. Санкт-Петербург, Російська Федерація) територіально віддалені від місця проживання ОСОБА_1 (м. Бердянськ, Запорізька обл., України), що вплинуло на її можливість вчасно довідатися про намір відповідачів не приймати спадщину та самій звернутися із заявою прийняття спадщини, тобто в судовому засіданні було встановлено, що ОСОБА_1 пропустила строк звернення до нотаріуса з поважних причин.

Керуючись ст.ст. 4, 13, 18, 141, 259, 263-265, 352, 354 ЦПК України, суд

вирішив:

Позовні вимоги ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_4 ( АДРЕСА_2 ), до ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , паспорт громадянки Російської Федерації № 40 01 962313, виданий 28 січня 2002 року, ( АДРЕСА_3 ), ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , паспорт громадянина Російської Федерації № 40 07 254783, виданий 04 серпня 2007 року, ( АДРЕСА_3 ) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_4 ( АДРЕСА_2 ), додатковий строк у шість місяців з дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини, що залишилась після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення може бути оскаржене до Запорізького апеляційного суду через Бердянський міськрайонний суд Запорізької області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено в день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 20 жовтня 2020 року.

Суддя О. М. Вірченко