ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/7759/20 Справа № 201/8674/19 Суддя у 1-й інстанції - Антонюк О. А. Суддя у 2-й інстанції - Куценко Т. Р.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 жовтня 2020 року Колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Дніпровського апеляційного суду в складі:

головуючого Куценко Т.Р.,

суддів: Демченко Е.Л., Макарова М.О.,

за участю секретаря Синенка Є.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро цивільну справу

за апеляційною скаргою

ОСОБА_1 ,

на ухвалу Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 16 липня 2020 року про призначення експертизи у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_4 , державний реєстратор Чумаківської сільської ради Дніпропетровського району Дніпропетровської області Третяк Тетяна Василівна про витребування майна з чужого незаконного володіння, -

ВСТАНОВИЛА:

Жовтневим районним судом м.Дніпропетровська 16 липня 2020 року постановлено ухвалу, згідно якої суд задовольнив клопотання представника відповідачів та призначив по даній справі судову технічну-почеркознавчу експертизу /т.2, а.с.12-13/.

З цією ухвалою не погодилася ОСОБА_1 і звернулася до суду з апеляційною скаргою в якій просить ухвалу суду скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду справи, посилаючись на те, що ухвала постановлена з порушенням норм процесуального закону.

Перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду в межах доводів апеляційної скарги та заявлених вимог, колегія суддів вважає, що скарга підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Задовольняючи клопотання про призначення експертизи, суддя виходив з необхідності проведення судової технічно-почеркознавчої експертизи для повного і всебічного з`ясування обставин по даній справі і прийняття обґрунтованого рішення.

Відповідно ст..103 ЦПК України для з`ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд призначає експертизу за заявою осіб, які беруть участь у справі.

Згідно ст.. 104 ЦПК України експертиза призначається ухвалою суду, в якій суд зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи. Також в ухвалі про призначення експертизи суд попереджає експерта про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

Пунктами 3.1 та 3.3 Інструкція про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень затверджена наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26 грудня 2012 року № 1950/5) передбачено, що експертиза проводиться після подання органом (особою), який (яка) її призначив(ла) (залучив(ла) експерта), матеріалів, оформлених згідно з вимогами процесуального законодавства та цієї Інструкції. У документі про призначення експертизи (залучення експерта) зазначаються такі дані: місце й дата винесення постанови чи ухвали; посада, звання та прізвище особи, що призначила експертизу (залучила експерта); назва суду; назва справи та її номер; обставини справи, які мають значення для проведення експертизи; підстави для призначення експертизи; прізвище експерта або назва експертної установи, експертам якої доручається проведення експертизи; питання, які виносяться на вирішення експертові; перелік об`єктів, що підлягають дослідженню (у тому числі порівняльних зразків та інших матеріалів, направлених експертові, або посилання на такі переліки, що містяться в матеріалах справи); інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Між тим, м.3.5 інструкції визначено, що коли об`єкт дослідження не може бути представлений експертові, експертиза може проводитись за фотознімками та іншими копіями об`єкта (крім об`єктів почеркознавчих досліджень), його описами та іншими матеріалами, доданими до справи в установленому законодавством порядку, якщо це не суперечить методичним підходам до проведення відповідних експертиз.

Відповідно до п.1.1 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26 грудня 2012 року № 1950/5) основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (буквених та цифрових) і підпису. Цією експертизою вирішуються і деякі неідентифікаційні завдання (установлення факту виконання рукопису під впливом будь-яких (природних, штучних) збиваючих факторів; у незвичних умовах або в незвичайному стані виконавця, навмисно зміненим почерком, з наслідуванням почерку іншої особи; визначення статі виконавця, а також належності його до певної групи за віком тощо).

Для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів.

Згідно п.1.3 вказаних рекомендацій для проведення досліджень орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), повинен(на) надати експерту вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку (цифрових записів, підпису) особи, яка підлягає ідентифікації.

Пунктом 1.7 також визначено, що експериментальні зразки посвідчуються органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта). У посвідчувальному написі зазначаються прізвище, ім`я та по батькові виконавця, а також особливості зразка (написані лівою рукою, спеціальним шрифтом тощо).

З матеріалів справи вбачається, що при постановлені оскаржуваної ухвали про призначення експертизи судом першої інстанції не було відібрано у особи, відповідно до якої перевіряється справжність підпису у визначених судом документів, зразки почерку для проведення судової технічно-почеркознавчої експертизи.

Крім того, в оскаржуваній ухвалі суду взгалі не вирішено питання щодо відібрання у ОСОБА_5 експериментальних зразків підпису та почерку. Між тим, враховуючи, що дані зразки повинні бути засвідченні судом їх відібрання повинно відбуватись у судовому засіданні.

Також судом першої інстанції не взято до уваги, що особа відповідно до якої перевіряється справжність підпису у визначених судом документів не приймає участі у справі та судом першої інстанції не вирішено питання щодо її виклику для відібрання експериментальних зразків підпису та почерку.

Отже враховуючи, що для проведення експертизи для визначення справжності підпису ОСОБА_5 в графі Директор ТОВ ДІАЛОГ-ПЛЮС в актах приймання-передачі майнових прав на спірні квартири необхідні зразки підпису ОСОБА_5 , колегія суддів приходить до висновку що ухвала суду від 14 липня 2020 року підлягає скасування. Оскільки відсутність зразків підпису унеможливить проведення даної судової експертизи справа підлягає поверненню до суду першої інстанції тому, що дані зразки повинен надати лише орган який призначив експертизу.

Виходячи з наведеного, колегія суддів погоджується з доводами апеляційної скарги відповідача, що дана ухвала була постановлено з порушенням процесуального порядку для призначення експертизи по справі.

Таким чином, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга позивача підлягає задоволенню, а ухвала суду скасуванню, як така, що не відповідає вимогам процесуального закону, з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 379, 381-383 ЦПК України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 16 липня 2020 року скасувати, справу направити до суду першої інстанції для вирішення питання щодо призначення експертизи.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття. Постанова суду може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її проголошення.

Головуючий: Т.Р. Куценко

Судді: Е.Л. Демченко

М.О. Макаров