Справа № 357/3959/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 липня 2019 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді - Кошель Л. М. ,

при секретарі - Гуртовенко О. В.,

розглянувши за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом Аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області до ОСОБА_1 про виселення із службового житла без надання іншого житла,-

В С Т А Н О В И В :

Аварійно-рятувальний загін спеціального призначення Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області звернувся до суду з цивільним позовом до ОСОБА_1 про виселення із службового житла без надання іншого житла, мотивуючи тим, що відповідачка ОСОБА_1 проживає в службовій квартирі , яка перебуває на балансі позивача, за адресою АДРЕСА_1 . 27 червня 2017 року з відповідачкою було укладено договір найму службового приміщення , термін дії якого закінчився 31 грудня 2018 року. Відповідачку було повідомлено про необхідність звільнити службову квартиру, добровільно виселитися вона відмовилася. Тому позивач просив суд виселити ОСОБА_1 із службової квартири АДРЕСА_2 без надання іншого житла.

Представник відповідачки ОСОБА_1 адвокат Коннова Н.І. подала відзив на позов, в якому зазначила про відсутність підстав для виселення без надання іншого житла, оскільки відповідачка заселилася в спірну квартиру разом з дочкою та чоловіком відповідно до ордеру-направлення № 47 як член сім`ї ОСОБА_2 . ОСОБА_2 перебував на службі у в ГУ МНС України в Київській області з 07.07.1988 року по 06.12.1999 року і помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . В силу приписів статті 125 ЖК УРСР ОСОБА_2 не підлягав виселенню із службового житла без надання іншого жилого приміщення, як особа, яка пропрацювала на підприємстві, що надала йому службове житло, не менше 10 років . Право відповідачки на проживання в службовій квартирі є похідним від прав її померлого чоловіка, а тому вона також не підлягає виселенню із службового житла без надання іншого жилого приміщення.

Позивач подав відповідь на відзив, де зазначає, що підставою виселення ОСОБА_2 є відсутність підписаного з нею договору найму на службову квартиру в порядку ст.ст.97, 99 ЖК УРСР та ст.ст.387,785 ЦК України.

Сторони подали до суду заяви про розгляд справи за їх відсутності за матеріалами справи.

Суд, повно та всебічно з`ясувавши всі обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Судом встановлено, що відповідно до акту приймання-передачі пожежного депо корпус 242 ВАТ «Валса» по вул. Заводська, 3 від 20 квітня 2005 року було передано адміністративну будівлю як пожежне депо на 6 виїздів з балансу ВАТ «ВАЛСА» до сфери управління Міністерства України з питань надзвичайних ситуацій / а.с.49-50/

Згідно зведеного акту 10 житлових квартир, які мають статус службових, знаходяться на 4 поверсі адміністративної нежитлової будівлі А 4 за адресою АДРЕСА_3 / а.с.51-53/

Згідно Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно вказане приміщення державної форми власності і перебуває на балансі Аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області на праві оперативного управління/ а.с.54-55/

Відповідно до виписки з рішення виконавчого комітету Білоцерківської міської ради № 376 від 08 серпня 2006 року спірна квартира має статус службової / а.с.40/

Встановлено, що відповідно до ордеру-направлення № 47 ОСОБА_2 та членам його сім`ї дружині ОСОБА_1 та дочці ОСОБА_3 надано для проживання на час роботи на шинному заводі житло в сімейному гуртожитку - квартиру АДРЕСА_2 .с.41/

ОСОБА_2 перебував на службі в ГУ МНС України в Київській області з 07.07.1988 року по 06.12.1999 року, що підтверджується Довідкою Міністерства України з питань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи / а.с.42/

ІНФОРМАЦІЯ_1 року ОСОБА_2 помер/ а.с.39/

27 червня 2017 року між АРЗ СП ГУ ДСПС України у Київській області та ОСОБА_1 було укладено договір найму службового приміщення №12, строк дії якого закінчився 31.12.2017 року.

Не бажаючи продовжити договір найму службового приміщення на новий строк або укласти новий, АРЗ СП ГУ ДСПС України у Київській області направило ОСОБА_1 попередження №80 від 17.05.2018 року, № 94 від 03.07.2018 року, №117 від 04.12.2018 року та №13 від 12.03.2019 про звільнення службового приміщення. Добровільно відповідачка відмовилася виселитися із службової квартири.

Вирішуючи спір по суті суд виходить з наступного.

Порядок користування службовими жилими приміщеннями врегульовано у Главі 3 ЖК УРСР.

Відповідно до ст.118 ЖК УРСР, службові жилі приміщення призначаються для заселення громадянами, які у зв`язку з характером їх трудових відносин повинні проживати за місцем роботи або поблизу від нього. Жиле приміщення включається до числа службових рішенням виконавчого комітету районної, міської, районної в місті Ради народних депутатів. Під службові жилі приміщення виділяються, як правило, окремі квартири.

Службові жилі приміщення надаються за рішенням адміністрації підприємства, установи, організації, правління колгоспу, органу управління іншої кооперативної та іншої громадської організації (ст.121 ЖК УРСР).

За змістом ст.123 ЖК УРСР, порядок користування службовими жилими приміщеннями встановлюється законодавством Союзу РСР, цим Кодексом та іншими актами законодавства Української РСР.

Щодо службових жилих приміщень застосовуються правила про договір найму жилого приміщення, крім правил, передбачених статтями 73 - 76, 79 - 83, 85, 90, частиною шостою статті 101, статтями 103 - 106 цього Кодексу.

За змістом ст.64 ЖК УРСР, члени сім`ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов`язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. Повнолітні члени сім`ї несуть солідарну з наймачем майнову відповідальність за зобов`язаннями, що випливають із зазначеного договору.

До членів сім`ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Членами сім`ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство.

Згідно ст.124 ЖК УРСР робітники і службовці, що припинили трудові відносини з підприємством, установою, організацією, підлягають виселенню із службового жилого приміщення з усіма особами, які з ними проживають, без надання іншого жилого приміщення.

Відповідно до ст.125 ЖК УРСР без надання іншого жилого приміщення у випадках, зазначених у статті 124 цього Кодексу, не може бути виселено, серед іншого, осіб, які пропрацювали на підприємстві, в установі, організації, що надали їм службове жиле приміщення, не менш як десять років ; членів сім`ї померлого працівника, якому було надано службове жиле приміщення.

Проаналізувавши наведені вище норми законодавства у системному зв`язку, суд дійшов висновку, що право відповідачки ОСОБА_1 на користування службовою квартирою є похідним від права її померлого чоловіка ОСОБА_2 , якого в силу ст..125 ЖК УРСР не могло бути виселено без надання іншого жилого приміщення, оскільки він пропрацював в ГУ МНС України в Київській області більше десяти років.

Крім того, відповідачка є членом сім`ї померлого працівника, якому було надано службове жиле приміщення, а тому згідно ст.125 ЖК УРСР її не може бути виселено із службового житла без надання іншого жилого приміщення.

Отже, відповідачка є особою , яку не може бути виселено із службового житла без надання іншого жилого приміщення в силу приписів ст.125 ЖК УРСР.

Враховуючи встановлені обставини та наведені вимоги закону, підстави для задоволення позову відсутні.

Відповідно до ст.141 ЦПК України, судові витрати суд залишає за позивачем.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.64, 123, 124, 125 ЖК УРСР, ст.ст.12, 81, 141, 259, 263-265, 268 ЦПК України,-

У Х В А Л И В :

Відмовити Аварійно-рятувальному загону спеціального призначення Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області в задоволенні позову.

Судові витрати залишити за позивачем.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Білоцерківський міськрайонний суд.

Повне рішення складено 09.08.2019 р.

СуддяЛ. М. Кошель