Справа № 405/8517/18
Провадження №2/405/1475/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 травня 2019 року Ленінський районний суд м.Кіровограда у складі:

головуючого судді Іванової Л.А.

при секретарі Шумейко Ю.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кропивницькому цивільну справу №405/8517/18 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , в інтересах якої діє законний представник ОСОБА_1 , про визнання права власності, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , в інтересах якої діє законний представник ОСОБА_1 , в якому просить визнати за нею (позивачем) право власності на 1/4 частину будинку з господарсько-побутовими будівлями, що розташований у АДРЕСА_1 .

В обґрунтування позову позивач зазначила, що з 14.10.2000 року вона (позивач) перебувала в зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_4 , який було розірвано на підставі рішення Ленінського районного суду від 26.09.2012 року.

Від подружнього життя у них народилася донька - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Крім того, вказала, що в період шлюбу, а саме: 25.11.2005 року, вони з ОСОБА_4 придбали 1/2 частину будинку з господарсько-побутовими будівлями, що розташований в АДРЕСА_1 , правоустановлюючі документи на який були оформлені на ім`я ОСОБА_4 , при цьому, зазначене майно є їх спільним майном подружжя, однак, останнє між ними після розірвання шлюбу не було розділене.

Також позивач зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 помер та спадкоємцями за законом після його смерті є: його батько - ОСОБА_2 та донька ОСОБА_3 , які звернулися до приватного нотаріуса Кіровоградського міського нотаріального округу Озерної О.П. із заявами про прийняття спадщини, при цьому, до складу спадкового майна входить і Ѕ частина житлового будинку з господарсько-побутовими будівлями, що розташований в АДРЕСА_1 .

Поряд з цим, на сьогодні нотаріус не має змоги належним чином оформити спадкові права спадкоємцям так як, за життя спадкодавцем ОСОБА_4 та нею (позивачем), не було розділене спільне майно подружжя, тому вона (позивач) вимушена звернутися до суду з цією позовною заявою.

Ухвалою суду від 25 лютого 2019 року відкрито загальне позовне провадження по даній цивільній справі та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою суду від 15 березня 2019 року витребувано у приватного нотаріуса Кропивницького міського нотаріального округу Озерної Олени Петрівни належним чином завірену копію спадкової справи № 08/2014, заведеної після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , а також інформацію щодо кола спадкоємців, витяг (інформаційну довідку) зі спадкового реєстру.

Ухвалою суду від 15 березня 2019 року підготовче провадження у справі закрито та призначено справу до судового розгляду по суті.

Представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Гостіщева Л.В. в судове засідання подала заяву, яка зареєстрована судом за вх. № 10941 від 03.05.2019 року, в якій просила справу розглянути без її участі, позовні вимоги підтримала в повному обсязі, просила позов задовольнити.

Представник відповідача ОСОБА_2 - ОСОБА_5 в судове засідання подала заяву, яка зареєстрована судом за вх. № 10940 від 03.05.2019 року, в якій просила справу розглянути без її участі, позовні вимоги визнала в повному обсязі, не заперечувала щодо їх задоволення.

Законний представник відповідача ОСОБА_3 - ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, повідомлена належним чином про час та місце судового розгляду справи, заяви, клопотання, відзив на позов, - відсутні.

Враховуючи подані учасниками справи заяви, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши підстави та предмет позову, характер спірних правовідносин, прав та інтересів, за захистом яких звернулася позивач, виходячи з положень ст.12 та ст.13 ЦПК України, за якими цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, які мають рівні права щодо подання доказів та доведення перед судом їх переконливості, при цьому, суд розглядає цивільні справи в межах заявлених позовних вимог та на підставі доказів сторін, суд вважає, що позовні вимоги позивача є обґрунтованими, ґрунтуються на вимогах закону та підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Згідно зі ст.16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.

Частиною 1 ст. 328 ЦК України визначено, що право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів.

Згідно з ч.1 ст.321 ЦК України право власності є непорушним, ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Частиною 3 ст. 368 ЦК України визначено, що майно, набуте подружжям за час шлюбу, є їхньою спільною сумісною власністю, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який посвідчує його право власності.

Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що 14.10.2000 року ОСОБА_4 та ОСОБА_6 уклали шлюб в Назарівській сільській раді Кіровоградського району Кіровоградської області, актовий запис № 5, та після державної реєстрації шлюбу дружині присвоєно прізвище « ОСОБА_4 ».

Судом також встановлено, що за час перебування у шлюбі з позивачем ОСОБА_4 відповідно до договору купівлі-продажу житлового будинку від 25 листопада 2005 року, посвідченого приватним нотаріусом Кіровоградського міського нотаріального округу Водяницькою А.В., зареєстровано в реєстрі за №5611, було придбано в рівних частках з ОСОБА_8 житловий будинок з господарсько-побутовими будівлями, який знаходиться в АДРЕСА_1 .

При цьому, відповідно до 4.8 зазначеного Договору купівлі-продажу письмова згода дружини покупця ОСОБА_9 на купівлю Ѕ частини житлового будинку з господарсько-побутовими будівлями, отримана нотаріусом у встановленому законом порядку (заява залишена у нотаріуса).

Крім того, відповідно до Витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно № 9937078 від 24.02.2006 року право приватної спільної часткової власності на 1/2 частину житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , на підставі договору купівлі продажу № 5611 від 25.11.2005 року, посвідченого приватним нотаріусом Кіровоградського міського нотаріального округу Водяницькою А.В., зареєстровано за ОСОБА_4 , номер запису 6708 в книзі 23.

Судом також встановлено, що під час перебування у шлюбі у ОСОБА_4 та ОСОБА_9 народилася дитина - донька ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Відповідно до заочного рішення Ленінського районного суду м. Кіровограда від 26 вересня 2012 року по справі №1111/5837/12 за позовом ОСОБА_9 до ОСОБА_4 про розірвання шлюбу, шлюб між ОСОБА_9 та ОСОБА_4 , зареєстрований 14.10.2000 року Назарівською сільською радою Кіровоградського району Кіровоградської області, актовий запис № 5, - було розірвано.

В свою чергу, ОСОБА_9 24 червня 2015 року зареєструвала шлюб з ОСОБА_10 у Центральному відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Кіровоградського міського управління юстиції, актовий запис за №421, змінивши прізвище після реєстрації шлюбу з « ОСОБА_9 » на « ОСОБА_9 », про що свідчить свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_1 , виданого 24 червня 2015 року Центральним відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Кіровоградського міського управління юстиції.

Окрім того, судом також встановлено, що ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 , виданого повторно 06 вересня 2014 року міським відділом по державній реєстрації смертей реєстраційної служби Кіровоградського міського управління юстиції про що 20 серпня 2014 року складено відповідний актовий запис №2186.

Після смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина на спадкове майно, до складу якого входить також Ѕ частина житлового будинку з господарсько-побутовими будівлями, що розташований в АДРЕСА_1 .

При цьому, з матеріалів спадкової справи №08/2014 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_4 , заведеної приватним нотаріусом Кропивницького міського нотаріального округу Озерною О.П., зареєстровано у спадковому реєстрі за № 56520716, вбачається, що із заявами про прийняття спадщини звернулися: ОСОБА_9 , 1982 року народження, яка мешкає АДРЕСА_1 , яка діє від імені малолітньої доньки ОСОБА_3 (заява про прийняття спадщини від 11 вересня 2014 року за №14), та ОСОБА_2 , с.Назарівка (заява про прийняття спадщини від 11 лютого 2015 року №5). Інші спадкоємці у встановлений законом строк до нотаріальної контори не звертались, заяви про прийняття або про відмову від прийняття спадщини не подавали. Тим самим, судом відзначається, що спадкоємцями першої черги за законом після смерті спадкодавця ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 відповідно до ст.1261 ЦК України є малолітня донька спадкодавця ОСОБА_4 - ОСОБА_3 та батько спадкодавця ОСОБА_4 - ОСОБА_2 .

Позивач ОСОБА_1 , звертаючись до суду з позовом до спадкоємців як на підставу позовних вимог зазначила про те, що за час шлюбу з ОСОБА_4 , який було розірвано на підставі заочного рішення Ленінського районного суду м. Кіровограда від 26 вересня 2012 року, на ім`я ОСОБА_4 на підставі договору купівлі-продажу житлового будинку від 25.11.2005 року, була придбана у власність 1/2 частина будинку, що знаходиться у АДРЕСА_1 , який (будинок), так як був придбаний у шлюбі, - є об`єктом спільної сумісної власності подружжя, співвласниками якого є вона (позивач) ОСОБА_1 та ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Також зазначила, що на даний час нотаріус не має змоги належним чином оформити спадкові права спадкоємців ОСОБА_3 та ОСОБА_2 після смерті ОСОБА_4 , так як вищевказане спадкове майно, а саме: 1/2 частина будинку, що знаходиться у АДРЕСА_1 , не було розподілено між нею (позивачем) та ОСОБА_4 , як спільне майно подружжя.

Зазначила також, що спадкоємці мають можливість отримати свідоцтво про право на спадщину на все спірне нерухоме майно та провести державну реєстрацію права власності на нього, при цьому, перехід права власності на спадкове майно до відповідачів, порушить її (позивача) права, так як припиняє її (позивача) право спільної сумісної власності на майно, набуте за час шлюбу, що стало підставою для звернення з позовом до суду за їх захистом.

Відповідно до ст. 60 СК України майно, набуте подружжям за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності незалежно від того, що один з них не мав з поважної причини (навчання, ведення домашнього господарства, догляд за дітьми, хвороба тощо) самостійного заробітку (доходу). Вважається, що кожна річ, набута за час шлюбу, крім речей індивідуального користування, є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя.

Об`єктом права спільної сумісної власності подружжя може бути будь-яке майно, за винятком виключеного з цивільного обороту (ч.1 ст.61 СК України).

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 69 СК України дружина і чоловік мають право на поділ майна, що належить їм на праві спільної сумісної власності, незалежно від розірвання шлюбу. Дружина і чоловік мають право розділити майно за взаємною згодою.

У разі поділу майна, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя, частки дружини та чоловіка є рівними, якщо інше не визначено домовленістю між ними або шлюбним договором (ч.1 ст.70 СК України).

Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (стаття 1218 ЦК України).

Частка в спільній сумісній власності того з подружжя, хто пережив спадкодавця, не входить до складу спадщини і не включається до спадкового майна після смерті іншого з подружжя.

Згідно із частиною першою статті 356 ЦК України власність двох і більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю.

Кожен учасник спільної часткової власності володіє не часткою майна в натурі, а часткою в праві власності на спільне майно в цілому.

З огляду на зазначене, судом відзначається, що 1/2 частину житлового будинку з господарсько-побутовими будівлями АДРЕСА_1 було придбано у період перебування ОСОБА_12 в шлюбі з ОСОБА_4 , та, відповідно зазначене нерухоме майно є об`єктом спільної сумісної власності ОСОБА_12 та ОСОБА_2 як подружжя, що не заперечувалося сторонами по справі, при цьому, відповідно до положень ч.1 ст.70 СК України їх частки є рівними.

Встановивши вказані вище обставини, суд вважає, що позивач ОСОБА_1 про порушення свого права дізналася після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 та після звернення спадкоємців до нотаріальної контори з заявами про прийняття спадщини, в тому числі і на 1/4 частину житлового будинку з господарсько-побутовими будівлями АДРЕСА_1 , що за законом належить позивачу, та, з урахуванням викладеного вище, враховуючи також, що позивач звернулася з позовом до спадкоємців про визнання права власності на частку у спільному майні подружжя, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 є обґрунтованими, доведеними та такими, що підлягають задоволенню.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України та з урахуванням клопотання позивача ОСОБА_1 судові витрати по справі, які складаються з судового збору в розмірі 900 грн. залишити по фактично понесеним позивачем ОСОБА_1 .

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 4, 5, 7, 10, 12, 13, ст.ст.77-80, 81, 95, 133, 141, 235, 258, 259, 263, 264, 265 Цивільного процесуального кодексу України в редакції Закону №2147-VIII від 03 жовтня 2017 року, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , в інтересах якої діє законний представник ОСОБА_1 , про визнання права власності, - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_3 , право власності на 1/4 частину житлового будинку з господарсько-побутовими будівлями АДРЕСА_1 .

Судові витрати по справі, які складаються з судового збору в розмірі 900 грн. залишити по фактично понесеним позивачем ОСОБА_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі оголошення лише вступної та резолютивної частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження з підстав, передбачених ч.ч.2, 3 ст.354 ЦПК України.

Апеляційна скарга подається до Кропивницького апеляційного суду через Ленінський районний суд м. Кіровограда.

Суддя Ленінського

районного суду

м. Кіровограда Лілія Андріївна Іванова