Справа № 752/3510/19
Провадження №: 2/752/4078/19
09 грудня 2019 року Голосіївський районний суд м. Києва у складі
головуючої судді - Хоменко В. С.
за участю секретаря - Павлюх П.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування,
Ухвалою від 22.02.2019 року відкрито провадження у справі, вирішено розглядати справу за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання, учасникам справи встановила строк для подання заяв по суті справи.
На адресу суду від КП Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації», Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) надійшла витребувана інформація та належним чином засвідчені копії документів, а від Другої київської державної нотаріальної контори (державного нотаріуса Шершун О. В.) - завірена копія спадкової справи № 61223051 (номер у нотаріуса № 637/2017), заведеної після смерті померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .
Відповідач своїм процесуальним правом на подання відзиву на позовну заяву не скористався, у встановлений судом строк відзив не подав, клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надходило, відповідач у підготовче судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив.
Суд ухвалою від 13.11.2019 закінчив підготовче провадження у справі та призначив справу до розгляду по суті.
В судове засідання 09.12.2019 року позивач не з`явився, подала заяву про розгляд справи за відсутності, позовні вимоги підтримала в повному обсязі та просила позов задовольнити з підстав, викладених у ньому, просила розгляд справи здійснювати за її відсутності, проти заочного рішення у справі не заперечувала.
Відповідач в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив, клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надіслав, у встановлений судом строк відзив не подав.
Відповідно до ч. 1 ст. 280 Цивільного процесуального кодексу України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Оскільки вищезазначені умови дотримані, суд ухвалою від 09.12.2019 постановив здійснюватися заочний розгляд справи за правилами загального позовного провадження з особливостями, встановленими главою 11 Цивільного процесуального кодексу України.
Дослідивши наявні у матеріалах справи письмові докази, повно і всебічно з`ясувавши обставини, на які сторони посилалися як на підставу своїх вимог і заперечень, оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з огляду на таке.
Батьками померлого є ОСОБА_1 (матір) та ОСОБА_4 (батько), що підтверджується Свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 , виданим 02 квітня 1970 року Печерським бюро записів актів цивільного стану (арк. с. 7).
Батько померлого - ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується Свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_3 , виданим 10.03.2002 Відділом реєстрації смерті у м. Києві (арк. с. 8).
За життя ОСОБА_3 склав заповіт, посвідчений 04 листопада 2005 року державним нотаріусом Другої київської державної нотаріальної контори Новицькою Н. М. за реєстровим № 6-2558, відповідно до якого усе своє майно, де б воно не було та з чого б воно не складалося, і взагалі все те, що належатиме йому на день смерті і на що матиме за законом право, заповів ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 (арк. с. 116).
На дату смерті ОСОБА_3 заповіт є чинним, що підтверджується Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) № 49093876 від 14.09.2017 (арк.с. 125).
14 вересня 2018 року позивач ОСОБА_1 подала до Другої Київської державної нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 (а.с. 112), за якою державний нотаріус Другої київської державної нотаріальної контори Шершун О.В. у Спадковому реєстрі завела спадкову справу № 61223051 (номер у нотаріуса № 637/2017), що підтверджується Витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 49093998 від 14.09.2017 (арк. с. 117).
ОСОБА_2 (спадкоємець за заповітом) подала до Другої Київської державної нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 03 жовтня 2017 року (арк. с. 100).
Вказана квартира складається з 1-ї кімнати, загальною площею 35,2 кв.м., житловою площею 15,8 кв.м. (арк. с. 91 - 92).
Також ОСОБА_3 на праві приватної власності належав садовий будинок АДРЕСА_2 , загальною площею 27,0 кв.м., жилою площею 12,8 кв.м., що складається з житлового будинку під літерою "А" з господарськими будівлями і спорудами: сарай під літерою "Б", вбиральня під літерою "В", спорудження під №№ 1-4, що підтверджується Дублікатом Договору дарування садового будинку, посвідченого 17.10.2001 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Фоєю Л. Г. за реєстровим № 7666, який виданий 15.01.2019 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Фоєю Л. Г. за реєстровим № 40 (арк. с. 87 - 90).
Право власності на садовий будинок зареєстровано на ім`я ОСОБА_3 в КП «Київське міське бюро технічної інвентаризації», що підтверджується Інформаційної довідкою СБ-2018 № 642 від 26.12.2018 (арк. с. 164).
Постановою про відмову у вчиненні нотаріальних дій № 3106/02-31 від 26.07.2018 державний нотаріус Другої Київської державної нотаріальної контори Шершун О. В. відмовила у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на обов`язкову частку через ненадання правовстановлюючих документів (арк. с. 162).
18 січня 2018 року позивач ОСОБА_1 через представника ОСОБА_5 звернулась до Другої київської державної нотаріальної контори з заявою про видачу їй свідоцтва про право на спадщину на обов`язкову частку на садовий будинок АДРЕСА_2 (арк. с. 63).
Постановою про відмову у вчиненні нотаріальних дій № 253/02-31 від 18.01.2019 державний нотаріус Другої київської державної нотаріальної контори Шершун О. В. відмовила у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на обов`язкову частку через ненадання правовстановлюючих документів.
Позивач ОСОБА_1 народилась ІНФОРМАЦІЯ_6 , що підтверджується паспортом громадянина України НОМЕР_4 , виданим Московським РУ ГУ МВС України в місті Києві 03.12.1996.
Станом на дату смерті ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) позивачу виповнилось 78 років.
Спадкові відносини в Україні регулюються Цивільним кодексом України 2003 року (ЦК України), законами України "Про нотаріат", "Про міжнародне приватне право", іншими законами та підзаконними нормативними актами, як нормами матеріального та процесуального права.
Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Відповідно до ч. 2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або оголошення її померлою.
Відповідно до ч. 1 ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.
Заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті (ч. 1 ст. 1233 ЦК України).
Відповідно до ч. 1, 3 ст. 1234 ЦК України заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин. Заповідач не може позбавити права на спадкування осіб, які мають право на обов`язкову частку у спадщині.
Незалежно від змісту заповіту, малолітні, неповнолітні, повнолітні непрацездатні діти спадкодавця, непрацездатна вдова (вдівець) та непрацездатні батьки спадкують половину частки, яка належала б кожному з них у разі спадкування за законом (обов`язкова частка) (ч. 1 ст. 1241 ЦК України).
Спадкодавець за життя склав заповіт на ім`я ОСОБА_2 на все належне йому майно.
Чинне законодавство визначає, що право на обов`язкову частку у спадщині мають 1) спадкоємці за законом, які 2) на момент відкриття спадщини є малолітні, неповнолітні, повнолітні непрацездатні діти спадкодавця, непрацездатна вдова (вдівець) та непрацездатні батьки.
Відповідно до ч. 1 ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Непрацездатні громадяни - це особи, які досягли встановленого пенсійного віку, або особи з інвалідністю, у тому числі діти з інвалідністю, а також особи, які мають право на пенсію у зв`язку з втратою годувальника відповідно до закону (абз. 17 ст. 1 Закону України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування").
Суд встановив, що на момент смерті спадкодавець ОСОБА_3 не мав дітей, не перебував у шлюбі, має лише одного з батьків (мати) - ОСОБА_1 , а тому позивач є єдиною його спадкоємицею за законом першої черги.
На момент відкриття спадщини (22.07.2017) позивачу виповнилось 78 років, тобто вона досягла пенсійного віку, а тому має право на обов`язкову частку в спадщині незалежно від змісту заповіту.
Розмір обов`язкової частки позивача становить половину частки, яка б належала їй у разі спадкування за законом. Оскільки у разі спадкування за законом позивач є єдиною спадкоємицею, тому розмір належної їй обов`язкової частки в спадщині складає 1/2 частину (половину) спадкового майна.
Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 1269, ч. 1 ст. 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини протягом шести місяців з часу відкриття спадщини.
Позивач на момент смерті спадкодавця не проживала разом із ним, 14.09.2017 подала до Другої київської державної нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, а отже прийняла спадщину в установленому законом порядку та строки.
Відповідно до ч. 1 ст. 1296 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину може одержати свідоцтво про право на спадщину.
Частиною 3 ст. 1296 ЦК України передбачено, що відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.
Вимогами частин 6-8 статті 67 Закону України "Про нотаріат" визначено, що свідоцтво про право на спадщину на майно видається спадкоємцям на підставі правовстановлюючих документів.
Згідно п. 23 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 р. № 7 свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.
Відповідно до ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
За приписам ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо не право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, яким засвідчує його право власності.
Як вказано в п. 37 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 5 від 07 лютого 2014 року «Про судову практику в справах про захист права власності на інших речових прав», з урахуванням положень частини першої статті 15 та статті 392 ЦК власник майна має право пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Виходячи зі змісту наведених норм права, потреба в такому способі захисту права власності виникає тоді, коли наявність суб`єктивного права власника не підтверджена відповідними доказами, підлягає сумніву, не визнається іншими особами або ними оспорюється.
Зважаючи на те, що позивач спадщину після померлого ОСОБА_3 прийняла у встановленому законом порядку, останньому на праві приватної власності належало спірне майно, нотаріус відмовив позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на обов`язкову частку, суд вважає, що позов є законним та обґрунтованим, а отже підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст. 13, 259, 263-265, 268, 273, 280 - 282 ЦПК України, суд,-
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування - задовольнити.
Визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 , що складається з однієї кімнати, загальною площею 35,2 кв.м., жилою площею 15,8 кв.м. в порядку спадкування на обов`язкову частку після ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частину садового будинку АДРЕСА_2 , загальною площею 27,0 кв.м., жилою площею 12,8 кв.м., що складається з житлового будинку під літерою "А", господарських будівель і споруд: сарай під літерою "Б", вбиральня під літерою "В", спорудження під №№ 1-4 в порядку спадкування на обов`язкову частку після ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Відомості щодо учасників справи:
Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , адреса місця проживання: АДРЕСА_10 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_5 .
Відповідач: ОСОБА_2 , адреса місця проживання: АДРЕСА_1 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_6 .
Заочне рішення може бути переглянуте Голосіївським районним судом м.Києва за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Заочне рішення суду набирає законної сили, якщо протягом встановлених строків не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Повний текст заочного рішення виготовлено 18 грудня 2019 року.
Суддя В.С. Хоменко