Справа № 522/9871/19
Провадження № 2-н/522/341/19
СУДОВИЙ НАКАЗ
26 червня 2019 року м. Одеса
З доданих до заяви документів вбачається, що ОСОБА_1 зареєстрована та постійно мешкає у трикімнатній квартирі житловій квартирі АДРЕСА_1 разом із членами своєї сім`ї у кількості 5 осіб. Загальна площа зазначеної житлової квартири складає 80, 4 кв.м.,
АДРЕСА_2 АДРЕСА_3 в 2008 році створено ОСББ «Водний».
Згідно з рішенням виконавчого комітету Одеської міської ради № 526 від 26.05.2009 році частина багатоквартирного будинку АДРЕСА_4 за адресою АДРЕСА_5 м АДРЕСА_6 . АДРЕСА_4 передана на баланс ОССБ «Водний».
Статтею 9 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги» передбачено, споживач здійснює оплату за спожиті житлово-комунальні послуги щомісяця, якщо інший порядок та строки не визначені відповідним договором. Споживач не звільняється від оплати житлово-комунальних послуг, отриманих ним до укладення відповідного договору. За бажанням споживача оплата житлово-комунальних послуг може здійснюватися шляхом внесення авансових платежів згідно з умовами договору про надання відповідних житлово-комунальних послуг. Дієздатні особи, які проживають та/або зареєстровані у житлі споживача, користуються нарівні зі споживачем усіма житлово-комунальними послугами та несуть солідарну відповідальність за зобов`язаннями з оплати житлово-комунальних послуг
У відповідності до ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутністю таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту, або інших вимог, що звичайно ставляться.
Згідно зі ст. 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
Відповідно до ст. 623 ЦК України, боржник, який порушив зобов`язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки.
Керуючись ст.ст. 525, 526, 541, 543, 610, 623, 625-630 ЦК України; ст.ст. 160-161, 167-172 ЦПК України, -
Суддя: Свячена Ю. Б.
Згідно зі ст.170 ЦПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до п.п.4, 5 ч.1 ст.161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.
Відповідно до ст.172 ЦПК України у разі ненадходження до суду заяви від боржника про скасування судового наказу протягом п`яти днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили.
Відповідно до ч.3 ст.171 ЦПК України у разі відсутності підстав для повернення заяви про скасування судового наказу, суддя не пізніше двох днів після її подання постановляє ухвалу про скасування судового наказу, в якій роз`яснює заявнику (стягувачу) його право звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку позовного провадження. В ухвалі про скасування судового наказу суд за клопотанням боржника вирішує питання про поворот виконання судового наказу в порядку, встановленому статтею 444 цього Кодексу.
Відповідно до п.7 ч.1 ст.168 ЦПК України під час розгляду вимог у порядку наказного провадження та видачі судового наказу суд не розглядає обґрунтованість заявлених стягувачем вимог по суті.
Судовий наказ набрав законної сили «____»________________ 201_ року
Строк пред`явлення до виконання до «____»________________201_ року
Судовий наказ виданий (надісланий) «___»_______________201_ року
Суддя: Свячена Ю. Б.
Відмітки про виконання судового наказу
Дата надходження судового наказу на виконання
Повне найменування установи, підприємства, організації, в якому знаходився судовий наказ на виконанні
Загальна сума, відрахована за судовим наказом
Дата повернення судового наказу до відділу державної виконавчої служби чи стягувачеві
Підстава повернення судового наказу
Підпис керівника установи, підприємства, організації (з прикладенням печатки)
Примітки