У Х В А Л А

"17" грудня 2019 р.

м. Київ

справа № 755/19956/19

провадження № 2/755/7213/19

суддя Дніпровського районного суду м. Києва Галаган В.І., вивчивши матеріали позовної заяви Акціонерного товариства «Альфа-Банк» до ОСОБА_1 , Особи 1 про визнання осіб втративши ми право користування житловим приміщенням, -

УСТАНОВИВ:

До Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява Акціонерного товариства «Альфа-Банк» до ОСОБА_1 , Особи 1 про визнання осіб втративши ми право користування житловим приміщенням.

Ухвалою суду від 11 грудня 2019 року позовну заяву Акціонерного товариства «Альфа-Банк» до ОСОБА_1 , особи 1 про визнання осіб втративши ми право користування житловим приміщенням, залишено без руху та надано строк для усунення недоліків.

Так, відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 175 Цивільного процесуального кодексу України, позовна заява, серед іншого, повинна містити: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Ухвалою суду від 11 грудня 2019 року, серед іншого, зауважено, що, звертаючись з даним позовом до суду, позивачем у якості відповідачів спірних правовідносин зазначено ОСОБА_1 та Особу 1, однак суд позбавлено права розгляду справ щодо невідомих осіб, а також суд позбавлено права встановлювати коло учасників процесу, визначати спосіб захисту прав позивача, який є власником квартири, щодо порушення права користування якої позивач вимушений звертатись з позовом до суду.

16.12.2019 року представником АТ «Альфа-Банк» до суду подано уточнену позовну заяву, яка містить вимоги до ОСОБА 1, тобто до неустановленої особи.

Згідно статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 20 травня 2010 року у справі «Пелевін проти України» та у рішенні від 30 травня 2013 року» Наталія Михайленко проти України» зазначив, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг; оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Однак, у встановлений судом строк заявник не виконав вимоги ст.ст. 175, 177 Цивільного процесуального кодексу України, не усунув зазначені в ухвалі суду недоліки.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України, якщо позивач у встановлений судом строк не виконає всі перелічені в статтях 175 і 177 Цивільного процесуального кодексу України вимоги, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 258-261, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суддя -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Акціонерного товариства «Альфа-Банк» до ОСОБА_1 , Особи 1 про визнання осіб втративши ми право користування житловим приміщенням - вважати неподаною та повернути позивачеві.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Київського апеляційного суду через Дніпровський районний суд м. Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Позивач має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення позивачу даної ухвали суду.

Суддя: В.І. Галаган