ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
УХВАЛА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 червня 2019 року

м. Харків

Справа № 644/4426/17

Провадження № 22-ц/818/2373/19

Категорія: спадкові

Харківський апеляційний суд у складі:

судді-доповідача: Кіся П.В.,

суддів: Хорошевського О.М., Яцини В.Б.

за участю секретаря - Пузікової Ю.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в місті Харкові заяву ОСОБА_1 про забезпечення доказів

у цивільній справі №644/4426/17 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа- приватний нотаріус ХМНО Коляда Юлія Сергіївна

про визнання родинних відносин,-

встановив:

21.07.2017 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом в якому просив визнати родинні відносини між померлим ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який народився м.Шепетівка Хмельницької області, та на день смерті був зареєстрований та проживав у м.Харкові за адресою АДРЕСА_1 , та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та встановити, що ОСОБА_3 є батьком ОСОБА_1 .

В обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1 посилався на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який був зареєстрований та проживав на день смерті по АДРЕСА_1 . Після смерті ОСОБА_3 він подав заяву про прийняття спадщини, але 03.12.2016 року приватний нотаріус повідомила його про те, що ним не було надано документу, яким підтверджується родинний зв`язок з померлим.

Також вказував, що його мати та батько ( ОСОБА_3 ), на день його народження проживали спільно, вели спільне господарство, але не перебували у шлюбі, не здійснювали реєстрацію своїх відносин в органах РАЦСу. При заповненні його свідоцтва про народження, мати вказала в графі «батько» своє прізвище, а ім`я та по-батькові ОСОБА_3 . Факт проживання спільно підтверджується показаннями свідків. Оскільки документи містять певні розбіжності, які завадять можливості вважати їх безспірним доказом родинних та інших відносин між спадкоємцем та спадкодавцем, тобто між ним та його померлим батьком, він змушений звернутись до суду. Право на спадкування оспорюється ОСОБА_5 , яка діє в інтересах неповнолітнього ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Рішенням Орджонікідзевського районного суду м.Харкова від 20 лютого 2019 року у задоволені позовних вимог відмовлено.

В апеляційній скарзі ОСОБА_6 просить рішення скасувати, вважаючи його незаконним, та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Крім того, з метою доведення обставин спорідненості, які свідчать про обґрунтованість його вимог, ОСОБА_1 просив призначити у справі судові молекулярно-генетичні експертизи.

Ухвалами апеляційного суду відкрито провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 та вирішено розглянути клопотання про призначення експертиз в судовому засіданні з урахуванням відзиву інших учасників справи.

Незважаючи на ухвали апеляційного суду, на положення ст.ст.12, 81,83 та частини 2 статті 43 ЦПК України, відповідач і третя особа у встановлений строк відзиви на апеляційну скаргу не надали і лише 11.06.2019 року ОСОБА_5 , діюча у якості законного представника відповідача ОСОБА_2 , подала відзив на апеляційну скаргу та клопотання в яких заперечувала проти їх задоволення.

В судове засідання 12.06.2019 року ОСОБА_5 третя особа не з`явилися, причину неявки не повідомили, розгляд справи відкладено. Справа апеляційним судом з об`єктивних причин не розглянута.

14.06.2019 року до канцелярії апеляційного суду надійшла заява позивача ОСОБА_1 про забезпечення доказів в якій він просить заборонити КЗОЗ «Харьківське обласне бюро судово-медичних експертиз» (далі - ХОБСМЕ) знищувати біологічний матеріал (шматочки внутрішніх органів та тканини) трупа ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 та зобов`язати КЗОЗ ХОБСМЕ зберігати їх до 24 серпня 2020 року, вказуючи, що за повідомленням виконуючого обов`язки начальника ХОБСМЕ Малихіної О.І . у відповіді на його запит зазначено, що передбачений Правилами строк зберігання гістологічних архіву складає три роки.

Оскільки у серпні 2019 року спливає трирічний строк зберігання біологічного матеріалу трупа ОСОБА_3 , а розгляд справи ускладняється і вказаний матеріал, як доказ, необхідний для проведення експертиз, може бути втрачений до вирішення клопотання та апеляційної скарги, просив вжити вказані у його заяві заходи забезпечення доказів.

Вважає, що в іншому випадку матиме місце порушення ч.1 ст.6 Європейської Конвенції з прав людини та основоположних свобод щодо забезпечення права кожного на справедливий і публічний розгляд його справи.

В судовому засіданні представник позивача підтримав заяву і просив задовольнити.

Законний представник відповідача ОСОБА_2 - ОСОБА_5 в судове засідання з розгляду вказаної зави не з`явилася, причину неявки не повідомила, хоча знайшла можливість подати через канцелярію заяву про перенесення розгляду клопотання позивача на іншу дату з метою надання їй часу для підготовки своїх заперечень на клопотання ОСОБА_1 , повідомивши також, що поштову кореспонденцію апеляційного суду за місцем реєстрації не отримувала, оскільки здавала в оренду свою квартиру іншій особі, а орендар зникла з ключами від квартири. Доказів на підтвердження вказаних обставин до заяви не долучила.

Зважуючи на викладене та положення ст.318 ЦПК України апеляційний суд не вбачає наявності поважних причин для задоволення заяви представника відповідача та для відкладення розгляду заяви позивача про забезпечення доказів.

Перевіривши матеріали справи, обговоривши доводи позивача та його представника, колегія суддів приходить до висновку, що заява позивача про забезпечення доказів підлягає задоволенню, оскільки обставини, посилаючись на які позивач просить її задовольнити, підтверджуються матеріалами справи та узгоджується із нормами процесуального закону, яким передбачено підстави для вжиття таких заходів.

Частинами 1 і 2 статті 116 ЦПК України передбачено, що суд за заявою учасника справи або особи, яка може набути статусу позивача, має забезпечити докази, якщо є підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим.

Способами забезпечення судом доказів є допит свідків, призначення експертизи, витребування та (або) огляд доказів, у тому числі за їх місцезнаходженням, заборона вчиняти певні дії щодо доказів та зобов`язання вчинити певні дії щодо доказів.

У необхідних випадках судом можуть бути застосовані інші способи забезпечення доказів, визначені судом.

Вирішуючи питання про забезпечення доказів, колегія суддів вважає, що термін, на протязі якого має діяти заборона на знищення біологічного матеріалу (шматочки внутрішніх органів та тканини трупа ОСОБА_3 ) має визначатися не вказаною заявником датою 24 серпня 2020 року, а до закінчення апеляційного перегляду рішення Орджонікідзевського районного суду м.Харкова від 20 лютого 2019 року у цивільній справі №644/4426/17 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа- приватний нотаріус ХМНО Коляда Юлія Сергіївна, про визнання родинних відносин.

Керуючись ст.ст.2, 116, 118, 368, ч.2 ст.381, ст. ст. 383,384, 389, 390 ЦПК України, апеляційний суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення доказів задовольнити частково.

Заборонити КЗОЗ Харківському обласному бюро судово-медичної експертизи (61052, Харківська обл., місто Харків, вулиця Дмитріївська, буд.14, код ЄДПОУ 02001937) знищувати біологічний матеріал (шматочки внутрішніх органів та тканини) від трупа ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 до закінчення апеляційного перегляду рішення Орджонікідзевського районного суду м.Харкова від 20 лютого 2019 року у справі №644/4426/17 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа- приватний нотаріус ХМНО Коляда Юлія Сергіївна про визнання родинних відносин.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення, і може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Повне судове рішення складено 21 червня 2019

Головуючий - П.В. Кісь

Судді: О.М. Хорошевський

В.Б. Яцина