У Х В А Л А

іменем України

16 грудня 2019 року уддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Орєхов О.І., розглянувши заяву ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_2 аліментів на утримання дитини,-

В С Т А Н О В И В:

Заявник ОСОБА_1 12 грудня 2019 року звернулась до суду з даною заявою, обґрунтовуючи вимоги тим, що із ОСОБА_2 , боржником по даній справі, вона перебуває в зареєстрованому шлюбі з 23 липня 2010 року, але на даний час проживають окремо. Від спільного проживання у них народилася донька ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про народження, серії НОМЕР_1 . Батько дитини ОСОБА_2 добровільно матеріальної допомоги на утримання доньки не надає. Донька Злата знаходиться на її утриманні і вона одна дбає про її матеріальне забезпечення. У зв`язку з цим заявник просить видати судовий наказ, яким стягнути з ОСОБА_2 на її користь аліменти на утримання доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 1/4 частини з усіх видів його заробітку (доходу) щомісячно, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму та не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку, починаючи з дати подання заяви до суду та до досягнення донькою повноліття.

Відповідно до ч. 1 ст. 160 ЦПК України, наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених статтею 161 цього Кодексу та відповідно до ч. 1 ст. 167 ЦПК України розгляд заяви проводиться без судового засідання і повідомлення заявника і боржника.

Відповідно до положень ст. 161 ЦПК України особа має право звернутися з вимогами про стягнення аліментів в наказному або в спрощеному позовному провадженні на свій вибір.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 165 ЦПК України суддя відмовляє у видачі судового наказу, якщо заява подана з порушенням вимог статті 163 ЦПК України.

Також, в порушення ст. 95 ЦПК України до заяви заявником додано ряд письмових доказів в копіях (документів), які належним чином не завірені.

Відповідно до ч. 2 ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Згідно до ч. 4 ст. 95 ЦПК України копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку встановленому чинним законодавством.

Порядок засвідчення копій документів визначений п.п. 5.26, 5.27 Національного стандарту України Державної уніфікованої системи документації, Уніфікованої системи організаційно розпорядчої документації. Вимоги до оформлювання документів (ДСТУ 4163-2003, затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 07.04.2003 року № 55. За вказаним нормативно-правовим актом, відмітка про засвідчення копії документа складається: зі слів "Згідно з оригіналом"; назви посади; особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища; дати засвідчення копії, яка проставляється нижче підпису. Ксерокопія має бути належної якості, щоб на ній можна було прочитати весь текст документа, чітко видно всі реквізити, поля документа не було порушено.

Аналогічна правова позиція висвітлена в рішенні ВС/КГС у справі №904/8549/17 від 11 липня 2018 року, а саме що незасвідчені або неправильно засвідчені копії документів можуть бути належними, проте недопустимими доказами у справі і є підставою для скасування судового рішення.

В даному випадку заяву подано з порушенням вимог ст.ст. 95, 163 ЦПК України, оскільки до заяви не додано довідки про склад її сім`ї або підтвердження того, що дитина знаходиться на утриманні заявниці, а також надані копії письмових доказів не засвідчені належним чином, а тому є недопустимими доказами у справі.

Ст. 166 ЦПК України передбачає, що відмова у видачі судового наказу з підстав, передбачених пунктом 1 частини 1 статті 165 цього Кодексу, не є перешкодою для повторного звернення з такою самою заявою в порядку, встановленому цим розділом, після усунення її недоліків.

Керуючись ст.ст. 95, 161, 163, 165, 166, 353, 354 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити ОСОБА_1 в заяві про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_2 аліментів на утримання дитини.

Роз`яснити, що заявник має право звернутися до суду з тими самими вимогами в порядку позовного провадження.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала не була вручена в день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали.

СуддяО. І. Орєхов