СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
пр. № 2-п/759/150/19
ун. № 759/6629/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 грудня 2019 року м. Київ

суддя Святошинського районного суду м. Києва Ул`яновська О.В., розглянувши заяву представника відповідача ОСОБА_1 про продовження процесуальних строків поданої в рамках заяви ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення по цивільній справі за позовними вимогами ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання непрацездатної дружини,

ВСТАНОВИВ:

31.10.2019 до Святошинського районного суду м. Києва надійшла заява представника відповідача про перегляд заочного рішення.

06.11.2019 позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків.

Копію вказаної ухвали від 06.11.2019 представник заявника отримав 25.11.2019, що про свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення.

Строк для усунення недоліків для заявника розпочався з моменту отримання ухвали, тобто з 25.11.2019, який не може перевищувати 10 днів, перебіг якого розпочався з наступного дня після відповідної календаоної дати (ст. 123 ЦПК України) тобто до 05.12.2019.

Натомість 06.12.2019 представником заявника подано на електронну адресу суду заяву про продовження процесуальних строків, яку було передано судді 09.12.2019, заяву обгрунтовує тим, що починаючи з 08.11.219 він фактично перебуває у вимушеній відпустці у зв`язку із раптовою складною хворобою близької людини, яка потребує майже цілодобового догляду, саме тому він не зміг вчасно усунути недоліки заяви про перегляд заочного рішення, крім цього відповідач вже тривалий час перебуває за межами України, що унеможливлює сплату судового збору, а тому на підставі ст. 127 ЦПК України просив продовжити встановлений судом процесуальний строк встанволений ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 16.11.2019 по справі до 09.12.2019.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 2 ЦПК України, завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданнями цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ст. 120 Цивільного процесуального кодексу України строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені встановлюються судом.

За вимогами ч.ч. 1, 3 ст. 127 Цивільного процесуального кодексу України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи.

Згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції з прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) кожен при вирішенні питання щодо прав та обов`язків має право на справедливий і відкритий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, визначеним законом.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 10.07.1984 у справі «Гінчо проти Португалії» передбачив, що держави - учасниці Ради Європи зобов`язані організовувати свою правову систему таким чином, щоб забезпечити додержання положень пункту 1 статті 6 Конвенції та вимог щодо судового розгляду упродовж розумного строку.

Положеннями ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції. Така позиція викладена в рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України».

Слід вказати, що зміни внесенні до ЦПК України саме і направлені, серед іншого, на справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд справи, який буде неможливим без суворого дотримання норм ЦПК України всіма учасниками судового процесу. Крім того, представником відповідача не надано до суду жодного належного доказу, який би підтверджував поважність пропуску строку для виконання ухвали від 06.11.2019, а також для його поновлення.

Таким чином, суд не знаходить підстав для продовження процесуального строку на подання доказів.

Протягом наданого строку представник відповідача недоліки не усунув, позовну заяву у відповідність до ст. ст. 284, 285 ЦПК України не привів.

Також, слід зазначити, що у рішенні ЄСПЛ від 03.04.2008 «Пономарьов проти України» суд вказав, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Частиною 7 ст. 185 ЦПК України встановлено, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

За таких обставин, суд приходить до висновку про необхідність повернення заяви.

На підставі вищевикладеного, керуючись вимогами Європейської Конвенції з прав людини, ст. 2, 44, 120, 127, 353 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

у задоволенні заяви представника відповідача ОСОБА_1 про продовження процесуальних строків відмовити.

Заяву ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення по цивільній справі за позовними вимогами ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання непрацездатної дружини вважати такою, що не подана та повернути заявнику.

Роз`яснити заявнику, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суд не були вручені у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвал суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: О.В. Ул`яновська