Р. С. З. № 61
У Х В А Л А

про відкриття провадження у цивільній справі

19 грудня 2019 року суддя Маньківського районного суду, Черкаської області І.Д.Калієвський, розглянувши матеріали за позовом ОСОБА_1 до Кривецької сільської ради Маньківського району Черкаської області про визнання права на оренду в порядку спадкування за законом,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся в суд з позовом до відповідача про визнання права на оренду в порядку спадкування за законом.

На підставу своїх вимог спирається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Кривець Маньківського району Черкаської області у віці 73 років помер позивача батько ОСОБА_2 , про що 27.11.2017 року складено відповідний актовий запис за №16, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим 27.11.2017 року Кривецькою сільською радою Маньківського району Черкаській області.

Довідка Кривецької сільської ради Маньківського району Черкаської області від 10.09.2019 року №244, надана позивачу, підтверджує, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_2 , який постійно проживав в селі Кривець Маньківського району Черкаської області.

Також дана довідка інформує, що на день смерті ОСОБА_2 із спадкодавцем проживала його дружина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4, його дочка ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5, його онук ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_6, його зять ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_7.

Заповіт від імені ОСОБА_2 Кривецькою сільською радою не посвідчувався.

Після смерті її батька ОСОБА_2 позивач подала заяву про прийняття спадщини за законом до приватного нотаріуса Маньківського районного нотаріального округу Завірюхи О.В., де заведено спадкову справу №62/2018, що підтверджується інформацією, наведеною у витязі про реєстрацію в Спадковому реєстрі №51601047 від 17.04.2018.

При цьому, інший спадкоємець за законом першої черги, яка вказана у довідці Кривецької сільської ради Маньківського району Черкаської області від 10.09.2019 року №243 - позивача мати ОСОБА_3 (дружина померлого ОСОБА_2 ), надала письмову заяву, якою підтверджує, що відмовляється від спадщини після смерті свого чоловіка ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Справжність підпису на заяві засвідчено нотаріально уповноваженою посадовою особою Кривецької сільської ради Маньківського району Черкаської області 10.09.2019 року.

Попередньо, 22.03.2019 року приватним нотаріусом Маньківського районного нотаріального округу Завірюхою О.В., її свідоцтво про право на спадщину за законом у спадковій справі №62/2018, зареєстроване в реєстрі за №392 на спадкове майно - земельну ділянку площею 0,5153 га., кадастровий номер: :01:003:0075, в АДРЕСА_1 з цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства.

16 жовтня 2019 року позивач звернулась до приватного нотаріуса Маньківського районного нотаріального округу Завірюхи О.В., за місцем відкриття спадщини після смерті її батька ОСОБА_2 із заявою про видачу позивачу свідоцтва про право на спадщину на інше спадкове майно, яке залишилось після його смерті, а саме на майнове право - право оренди земельної ділянки площею 0,2699 га., під кадастровим номером :01:003:0054, розташованої в адміністративних межах Кривецької сільської ради Маньківського району Черкаської області. Дана земельна ділянка була передана в оренду батькові - спадкодавцеві згідно договору оренди водоймища, укладеного 27.05.2008 року між ОСОБА_2 та Кривецькою сільською радою Маньківського району Черкаської області терміном на 49 років.

Постановою приватного нотаріуса Маньківського районного нотаріального округу Завірюхи О.В., від 16.10.2019 року її відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на вказану вище спадщину.

У видачі свідоцтва про право на спадщину відмовлено з підстав того, що заявником - спадкоємцем не пред`явлено оригінала правовстановлюючого документа, що посвідчує право власності спадкодавця на вказане спадкове майно.

Згідно наведеної у вказаній постанові інформації повідомлено, що на підставі заяви ОСОБА_1 від 17 квітня 2018 року про прийняття спадщини після смерті батька - ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , приватним нотаріусом Маньківського районного нотаріального округу Завірюхою О.В., була відкрита спадкова справа №62 за 2018 рік. Тобто, цим також підтверджується наявність лише одного спадкоємця за законом після смерті ОСОБА_2 , який реалізував право на спадкування - позивача по справі.

Згідно п. 4.12 п.4 гл.10 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року №296/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22 лютого 2012 року за №282/20595, свідоцтво про право на спадщину видається за наявності у спадковій справі всіх необхідних документів.

У відповідності до пункту 4.15 пункту 4 глави 10 розділу ІІ Порядку, видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації, проводиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів щодо належності цього майна спадкодавцеві.

Оскільки ОСОБА_1 не було пред`явлено правовстановлюючі документи на земельну ділянку, постановлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, - відмовити.

Таким чином, за сукупності інформації, яка міститься у довідці Кривецької сільської ради Маньківського району Черкаської області від 10.09.2019 року №244, постанові приватного нотаріуса Маньківського районного нотаріального округу Завірюхи О.В., від 16.10.2019 року, у Свідоцтві про право на спадщину за законом від 22.03.2019 року, враховуючи заяву-відмову ОСОБА_3 , вбачається, що єдиним спадкоємцем з кола спадкоємців, визначеного законом, який реалізував свої права на спадкування, є лише ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

В процесі оформлення спадщини виявилось, що у неї немає можливості оформити у спадщину у нотаріальному порядку спадкове майно як майнове право.

У видачі свідоцтва про право на спадщину відмовлено нотаріусом з підстави відсутності правовстановлюючого документа, що підтверджує право власності померлого на майно, на що слід зазначити, що земельна ділянка перебуває у комунальній власності Кривецької сільської ради Маньківського району Черкаської області, спадкодавцеві ж належало зареєстроване право оренди земельної ділянки, яке також включається до складу спадщини.

Наявні документи у своїй сукупності підтверджують те, що це майно як майнове право дійсно належало покійному батькові, право оренди йому належало за життя, було належним чином зареєстровано, тому включається до складу спадщини, що підтверджується наступним.

Так, 27.05.2008 року між ОСОБА_2 та Кривецькою сільською радою Маньківського району Черкаської області було укладено договір оренди водоймища, розташованого на земельній ділянці площею 0,2699 га., під кадастровим номером :01:003:0054, розташованої в адміністративних межах Кривецької сільської ради Маньківського району Черкаської області терміном на 49 (сорок дев`ять) років (п.1.1 Договору).

Відповідно до Акту прийому - передачі земельної ділянки від 27.05.2008 року, земельна ділянка водного фонду площею 0,2699 га., розташована в адмінмежах Кривецької сільської ради Маньківського району Черкаської області, передана фізичній особі ОСОБА_2 , водоймище придатне до використання за його цільовим призначенням.

Даний договір оренди зареєстровано у районному відділі Черкаської регіональної філії Державного підприємства «Центр державного земельного кадастру пр. Держкомземі України», про що у Державному реєстрі земель вчинено запис від 10.06.2008 року за №34, що підтверджується відміткою на договорі, вчиненою уповноваженою особою - реєстратором.

Технічна документація по виділенню в натурі меж водного об`єкта, що надається в оренду із земель водного фонду загальною площею 0,2699 га., виготовлена на замовлення ОСОБА_2 у 2008 році ліцензованим суб`єктом підприємницької діяльності ОСОБА_7 , підтверджує, проведений необхідний комплекс робіт з підготовки технічної документації із землеустрою для укладення договору оренди земельної ділянки. Технічна документація із землеустрою виконано та затверджено у встановленому законодавством порядку з визначенням меж водного об`єкта, розташованого на земельній ділянці площею 0,2699 га., з наданням висновку районного відділу земельних ресурсів, яким погоджено технічне завдання про проведення топографо-геодезичних робіт.

Витяг з Державного земельного кадастру про земельну ділянку №НВ-019 від 14.11.2019 підтверджує, що земельна ділянка під кадастровим номером :01:003:0054 площею 0,2699 га., перебуває у комунальній власності, вид використання земельної ділянки - для рибогосподарських потреб, обмеження у використанні земельної ділянки не зареєстровані.

Аналогічні дані про кадастровий номер, площу, власника, цільове призначення даної земельної ділянки та відсутність обмежень у використанні міститься у Інформації з Державного земельного кадастру про право власності та речові права на земельну ділянку від 14.11.2019.

Одночасно слід зазначити, що формальна назва вказаного договору оренди, іменована як договір оренди водоймища, пояснюється існуючими на той час формально - визначеними чинним на той час законодавчими умовами найменування такого виду договорів оренди земельної ділянки, на якій розташоване водоймище.

Тобто, на той час такі договори іменувались договорами оренди водоймища (а не договорами оренди земельної ділянки). Лише з набранням чинності 01.07.2013 року постанови КМУ від 29 травня 2013 року №420 затверджено Типовий договір оренди водних об`єктів, за наведеними у ньому визначеннями та умовами об`єктом оренди стали іменуватись вода (водний простір) водного об`єкта та земельна ділянка під водним об`єктом.

Таким чином, для приведення у відповідність до діючого законодавства правовідносин оренди водного об`єкта (земельної ділянки з розташованим на ній водним простором), позивачу потрібно укласти договір оренди, типова форма якого затверджена постановою КМУ від 29 травня 2013 року №420.

У свою чергу, для укладення цього договору, попередньо потрібно зокрема також замовити та виготовити паспорт водного об`єкта, що є вимогою постанови КМУ від 29 травня 2013 року №420.

Також, при умові здійснення спеціального водокористування, у відповідності до ст. 48 Водного кодексу України, потрібно отримати відповідний дозвіл на спеціальне водокористування згідно ст. 49 вказаного Кодексу. У свою чергу, отримання такого дозволу можливе лише після укладення договору оренди.

Відповідно до ст. 51 Водного кодексу України, у користування на умовах оренди для рибогосподарських потреб, культурно - оздоровчих, лікувальних, рекреаційних, спортивних і туристичних цілей, проведення науково-дослідних робіт можуть надаватися водосховища (крім водосховищ комплексного призначення), ставки, озера та замкнені природні водойми. Водні об`єкти надаються у користування на умовах оренди органами, що здійснюють розпорядження земельними ділянками під водою (водним простором) згідно з повноваженнями, визначеними Земельним кодексом України, відповідно до договору оренди, погодженого з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері водного господарства.

Разом з тим, вчинення вищевказаних дій є похідними після укладення договору оренди з сільською радою, вчинити ці дії можливо лише після отримання свідоцтва про право на спадщину або в даному випадку іншого документа, який підтверджує перехід прав і обов`язків від зареєстрованого орендаря, який помер.

З метою врегулювання питання щодо укладення договору оренди, своєю заявою від 02.12.2019 позивач звернулась до Кривецької сільської ради Маньківського району Черкаської області.

Даною заявою вона повідомила та надала підтвердження, що є спадкоємцем першої черги за законом після смерті її батька ОСОБА_2 . При цьому, інший спадкоємець за законом першої черги, - позивача мати ОСОБА_3 (дружина померлого ОСОБА_2 ), надала письмову заяву, якою підтверджує, що відмовляється від спадщини після смерті свого чоловіка ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Оскільки вона є спадкоємицею після смерті ОСОБА_2 , до її перейшли усі права та обов`язки спадкодавця у відповідності до ст. 1218 ЦК України, за якою до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини.

В тому числі, до нього як спадкоємиці перейшли усі права та обов`язки щодо оренди земельної ділянки площею 0,2699 га., під кадастровим номером :01:003:0054, що розташована в адміністративних межах Кривецької сільської ради, яка була передана в оренду для вирощування товарної риби.

Своєю заявою повідомила сільську раду, що для оформлення прав оренди вказаної земельної ділянки вона зверталась до нотаріуса за місцем відкриття спадщини із заявою про видачу відповідного свідоцтва про право на спадщину. Також повідомила, що нотаріусом позивач відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, про що надано постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 16.10.209 року з мотивів відсутності правовстановлюючого документа, який посвідчує право власності на вказане майно.

На підставі викладеного, просила розглянути дану заяву та вирішити її клопотання про надання позивачу права на оренду земельної ділянки площею 0,2699 га., під кадастровим номером :01:003:0054, що розташована в адміністративних межах Кривецької сільської ради під водоймищем для вирощування товарної риби, вирішити питання про укладення договору оренди даної земельної ділянки на попередніх умовах, визначених договором оренди від 27 травня 2008 року, укладеним між Кривецькою сільською радою Маньківського району Черкаської області та ОСОБА_2 .

Рішенням Кривецької сільської ради Маньківського району Черкаської області від 03.12.2019 року №38-2/VІІ «Про надання права на оренду земельної ділянки що розташована в адмінмежах Кривецької сільської ради під водоймищем ОСОБА_1 .» її відмовлено в наданні права на оренду земельної ділянки площею 0,2699 га., під кадастровим номером :01:003:0054, що розташована в адміністративних межах Кривецької сільської ради під водоймищем для вирощування товарної риби.

У зв`язку з тим, що позивачу відмовлено у оформленні права на оренду земельної ділянки, чим фактично не визнається її право на оренду в порядку спадкування, вимушена звертатись до суду з даним позовом, який підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, що змушує позивача звернутися до суду з даним позовом.

Згідно з ч. 1 ст. 187 ЦПК України, за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу.

За положеннями ч. 1 ст. 11 ЦПК України, суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Частиною 4 ст. 19 ЦПК України для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні призначене загальне позовне провадження.

Керуючись ч. 7 ст. 7, ст. 11, ч. 8 ст. 43, ст. ст. 44, 49, 53, 71, 83, 84, 85, 86, 91, 93, 95, 183, 185, 187, 189, 190-193, 196, 199, 257, ч. 2 ст. 261, ст. ст. 272, 353-355 ЦПК України, п. 8 ч. 11, 15.5 розділу ХІІІ перехідних положень ЦПК України, суддя,-

У Х В А Л И В :

Відкрити провадження в цивільній справі №701/1600/19 за позовом ОСОБА_1 до Кривецької сільської ради Маньківського району Черкаської області про визнання права на оренду в порядку спадкування за законом.

Розгляд справи провести в порядку загального позовного провадження.

Почати підготовче провадження з дня постановлення цієї ухвали.

Проведення підготовчого засідання призначити на 26 грудня 2019 року о 8 годині 30 хвилин в Маньківському районному суді Черкаської області (вул. Соборна, буд. 8, смт. Маньківка Маньківського району Черкаської області).

Роз`яснити учасникам справи право на підставі ч. 7 ст. 7 ЦПК України, звернутись до суду з клопотанням про проведення розгляду справи у закритому судовому засіданні з метою запобігання розголошенню відомостей про інтимні чи інші особисті сторони життя учасників справи.

Учасникам справи надіслати копії ухвали про відкриття провадження у справі (в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення) протягом двох днів з дня її складення у відповідності до ч. 5 ст. 272 ЦПК України.

Відповідачу та третім особам разом з копією ухвали про відкриття провадження у справі одночасно надіслати копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Встановити строк відповідачу для надіслання (надання) до суду відзиву на позовну заяву і всіх доказів, які можливо доставити до суду, що підтверджують заперечення проти позову, - протягом п`ятнадцяти днів з дня одержання копії цієї ухвали.

Зобов`язати відповідача одночасно із надісланням (наданням) відзиву до суду надіслати (надати) копії такого відзиву та доданих до нього документів позивачу, а також третім особам.

У відзиві відповідач викладає заперечення проти позову. Відзив підписується відповідачем або його представником. Відзив повинен містити: найменування (ім`я) позивача і номер справи; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові для фізичних осіб) відповідача, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку, офіційну електронну адресу та адресу електронної пошти, за наявності; у разі повного або часткового визнання позовних вимог - вимоги, які визнаються відповідачем; обставини, які визнаються відповідачем, а також правову оцінку обставин, надану позивачем, з якою відповідач погоджується; заперечення (за наявності) щодо наведених позивачем обставин та правових підстав позову, з якими відповідач не погоджується, із посиланням на відповідні докази та норми права; перелік документів та інших доказів, що додаються до відзиву, та зазначення документів і доказів, які не можуть бути подані разом із відзивом, із зазначенням причин їх неподання; заперечення (за наявності) щодо заявленого позивачем розміру судових витрат, які позивач поніс та очікує понести до закінчення розгляду справи по суті; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які відповідач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи. До відзиву додаються: докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем; документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи. До відзиву, підписаного представником відповідача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника відповідача. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідачу для надання зустрічного позову встановити строк до 26 грудня 2019 року.

Третім особам для надання суду пояснень щодо позову або відзиву та доказів встановити строк до 26 грудня 2019 року, попередивши, що у разі їх ненадання у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

У поясненнях третьої особи щодо позову або відзиву третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, викладає свої аргументи і міркування на підтримку або заперечення проти позову. Пояснення третьої особи підписуються третьою особою або її представником. До пояснень третьої особи застосовуються тотожні для відзиву правила.

Учасники справи мають право надати відповідь на пояснення третіх осіб, свої письмові пояснення щодо відповіді на відзив - до закінчення підготовчого провадження.

Роз`яснити учасникам справи їх право на поставлення в першій заяві по суті справи, що ними подається до суду, не більше десяти запитань іншому учаснику справи про обставини, що мають значення для справи. Учасник справи, якому поставлено питання позивачем, зобов`язаний надати вичерпну відповідь окремо на кожне питання по суті. На запитання до учасника справи, який є юридичною особою, відповіді надає її керівник або інша посадова особа за його дорученням. Відповіді на запитання подаються до суду учасником справи - фізичною особою, керівником або іншою посадовою особою юридичної особи у формі заяви свідка не пізніш як за п`ять днів до підготовчого засідання. Копія такої заяви свідка у той самий строк надсилається учаснику справи, який поставив письмові запитання. У заяві свідка зазначаються ім`я (прізвище, ім`я та по батькові), місце проживання (перебування) та місце роботи свідка, поштовий індекс, реєстраційний номер облікової картки платника податків свідка за його наявності або номер і серія паспорта, номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти (за наявності), відповіді на питання щодо обставин справи, про які відомо свідку, джерела обізнаності свідка щодо цих обставин, а також підтвердження свідка про обізнаність із змістом закону щодо кримінальної відповідальності за надання неправдивих показань. Якщо поставлене запитання пов`язане з наданням відповідних доказів, що підтверджують відповідні обставини, учасник справи разом з наданням заяви свідка надає копії відповідних письмових чи електронних доказів. Учасник справи має право відмовитися від надання відповіді на поставлені запитання щодо себе, членів сім`ї чи близьких родичів (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, над якою встановлено опіку чи піклування, член сім`ї або близький родич цих осіб), які можуть тягнути юридичну відповідальність для нього або таких членів сім`ї чи близьких родичів. Особа, яка відмовляється давати показання, зобов`язана повідомити причини відмови. Також учасник справи має право відмовитися від надання відповіді на поставлені запитання, якщо поставлене запитання не стосується обставин, що мають значення для справи;якщо учасником справи поставлено більше десяти запитань. За наявності підстав для відмови від відповіді учасник справи повинен повідомити про відмову іншого учасника та суд у строк для надання відповіді на запитання. Суд за клопотанням іншого учасника справи може визнати підстави для відмови відсутніми та зобов`язати учасника справи надати відповідь.

Попередити учасників справи, що будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); найменування суду, до якого вона подається; номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів); зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; підстави заяви (клопотання, заперечення); перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення); інші відомості, що вимагаються цим Кодексом. Вимога вказати в заяві по суті справи, скарзі, заяві, клопотанні або запереченні ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України стосується лише юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України. Письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником. Учасник справи має право додати до письмової заяви, клопотання проект ухвали, постановити яку він просить суд. Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Роз`яснити учасникам справи, якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї. Копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними. Докази, які не додані до позовної заяви чи до відзиву на неї, якщо інше не передбачено Цивільним процесуальним кодексом України, подаються через канцелярію суду, з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або в судовому засіданні з клопотанням про їх приєднання до матеріалів справи. Учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане відповідачем, третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. У клопотанні повинно бути зазначено: який доказ витребовується; обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу. Письмові, речові та електронні докази, які не можна доставити до суду, оглядаються за їх місцезнаходженням.

Письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення. Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника). Якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу. Якщо оригінал письмового доказу не подано, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги. Документи, отримані за допомогою факсимільного чи інших аналогічних засобів зв`язку, приймаються судом до розгляду як письмові докази у випадках і в порядку, які встановлені законом або договором. Іноземний офіційний документ, що підлягає дипломатичній або консульській легалізації, може бути письмовим доказом, якщо він легалізований у встановленому порядку. Іноземні офіційні документи визнаються письмовими доказами без їх легалізації у випадках, передбачених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання.

Забезпечення доказів судом проводиться за правилами, встановленими ст. ст. 116-119 ЦПК України.

Попередити учасників справи про недопустимість зловживання процесуальними правами, шляхом подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер; умисного неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі, тощо.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

Уразі, якщо подання скарги, заяви, клопотання буде визнане зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.

Сторони можуть укласти мирову угоду на будь-якій стадії судового процесу.

Можливість отримати інформацію щодо справи, що розглядається, учасники справи мають на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет. Веб-адреса сторінки: https://mn.ck.court.gov.ua/sud2312/.

Ухвала окремо від рішення суду може бути оскаржена в апеляційному порядку лише щодо порушення правил підсудності. В іншій частині заперечення на ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

До утворення апеляційних судів в апеляційних округах, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня одержання копії цієї ухвали шляхом подання апеляційної скарги через Маньківський районний суд Черкаської області до Черкаського апеляційного суду у межах територіальної юрисдикції яких перебуває місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується.

Суддя І.Д.Калієвський