Справа № 442/4288/19
Провадження № 2-п/442/52/2019
У Х В А Л А

і м е н е м У к р а ї н и

"10" грудня 2019 р. Дрогобицький міськрайонний суд Львівської області у складі:

головуючого судді Грицай М.М.

з участю секретаря судового засідання Антоненко В.О.,

заявника (відповідача у справі) ОСОБА_1 ,

представника заявника адвоката Галишина А.В.,

представника позивача адвоката Партики О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дрогобичі заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення від 26.09.2019 у справі №442/4288/19 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої приниженням честі та гідності,-

встановив:

26.11.2019 заявник звернувся із заявою про перегляд заочного рішення від 26.09.2019 по цивільній справі № 442/4288/19, за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої приниженням честі та гідності.

У обґрунтування заяви вказує на те, що про наявність даного рішення їй стало відомо зі слів позивачки, тексту рішення не отримувала, а коли звернулась до адвоката, то останній знайшов таке в мережі Інтернет. У судове засідання 26.09.2019 не з`явилась у зв`язку з тим, що її не було належним чином повідомлено про час та місце розгляду справи, відповідно, була позбавлена можливості ознайомитись з позовом, надати пояснення, відзив на позовну заяву та відповідні докази для повного та об`єктивного розгляду справи. Вважає, що судом, при прийнятті вищезазначеного рішення, не було досліджено низку обставин, які мають істотне значення для правильного вирішення спору. Враховуючи викладене, просить скасувати заочне рішення Дрогобицького міськрайонного суду від 26.09.2019 і призначити справу до розгляду за правилами загального позовного провадження.

У судовому засіданні заявник вимоги підтримала з підстав, зазначених у заяві. Додатково пояснила, що про стягнення з неї моральної шкоди довідалась від співробітників. Окрім цього, вона працевлаштована, з роботи приходить дуже пізно і втомленою, а також їй невідомо до котрої години працює поштове відділення. Жодних повідомлень від суду не отримувала. Не заперечила, що між нею та ОСОБА_2 існував та існує конфлікт.

Представник заявника адвокат Галишин А.В. у судовому засіданні заяву підтримав. Зазначив, що між сторонами існує конфлікт, однак, просить скасувати рішення, щоб мати можливість під час нового розгляду справи дослідити наслідки такого.

Представник позивача адвокат Партика О.В. у судовому засіданні заперечила щодо задоволення заяви. Зазначила, що докази, надані заявником, є неналежними, оскільки датуються 2013-2014 роками і не мають відношення до події, пов`язаної зі спором. Такі докази можуть лише підтвердити неприязні відносини між сторонами. Крім цього, заявником не було оскаржено постанову слідчого від 31.03.2019 про закриття кримінального провадження у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення.

Вислухавши пояснення учасників розгляду, перевіривши матеріали справи, суд вважає, що заяву слід залишити без задоволення з наступних підстав.

Заочним рішенням Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області від 26.09.2019 у справі №442/4288/19 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої приниженням честі та гідності, ухвалено позовні вимоги ОСОБА_2 задоволити: стягнути з ОСОБА_1 в користь ОСОБА_2 моральну шкоду в розмірі 10000 (десять тисяч) гривень, заподіяну приниженням честі й гідності позивача; стягнути з ОСОБА_1 в користь ОСОБА_2 судовий збір у розмірі 768 грн. 40 коп.

Згідно ч.1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився у судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто, за змістом вказаних положень чинного законодавства, скасування заочного рішення суду можливе за двох умов, однією з яких є поважність причини неявки в судове засідання, про які відповідач не зміг завчасно повідомити.

Водночас, з`ясування причин неявки не може бути підставою для скасування заочного рішення. Для цього відповідач має надати докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Наявність вищенаведених обставин повинна бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них, заочне рішення скасуванню не підлягає.

Встановлено, що відповідача повідомлялось про місце та час розгляду справи за місцем її проживання та шляхом оголошення на офіційному сайті Судової влади.

Слід зазначити, що з заочного рішення, а саме з показань свідків, вбачається, що відповідачу було відомо про розгляд справи.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Відповідач при поданні заяви про перегляд заочного рішення не надав доказів, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи, і не були враховані судом при винесенні спірного заочного рішення.

У відповідності до ч. 4 ст. 10 ЦПК України, суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов"язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так, у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Желтяков проти України» від 09 червня 2001 року, зазначено, що право на справедливий розгляд судом, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися в контексті Преамбули Конвенції, яка, серед іншого, проголошує верховенство права як частину спільного спадку Договірних Держав. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який, inter alia, вимагає, щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів (рішення суду у справі «Брумареску проти Румунії» (Brumarescu v. Romania) [ВП],№28342/95, п. 61, ECHR1999-VII).

Цей принцип передбачає повагу до остаточності судових рішень та наполягає на тому, щоб жодна сторона не могла вимагати перегляду остаточного та обов`язкового судового рішення просто задля нового розгляду та постановлення нового рішення у справі. Відступи від цього принципу є виправданими лише тоді, коли вони обумовлюються обставинами суттєвого та неспростовного характеру.

Згідно ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: залишити заяву без задоволення; скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

У зв`язку з наведеним, суд дійшов висновку про те, що відповідачем не надано доказів, які мають істотне значення для справи та не були досліджені судом, а обґрунтування заяви про перегляд заочного рішення є фактично незгода з винесеним рішенням по суті.

Керуючись ст.ст.4,12,13,76,258-260,287,288 ЦПК України, суд, -

постановив:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення від 26.09.2019 у справі №442/4288/19 залишити без задоволення.

Заочне рішення суду може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України. Строк на апеляційне оскарження рішення, згідно ст. 287 Цивільного процесуального кодексу України, починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлено 16.12.2019.

Суддя Грицай М.М.