Справа № 500/4889/18
Провадження № 2/500/682/19
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
23 січня 2019 року Ізмаїльський міськрайонний суд Одеської області
в складі: головуючого - судді Грубіян Л.І.
при секретарі - Івановій Л.П.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Ізмаїл цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги Ізмаїльська міська рада Одеської області про виділ частки в окремий об'єкт нерухомості,-
У липні 2018 року ОСОБА_1, звернулася до суду з позовом, посилаючись на те, що їй на підставі договору дарування частини домоволодіння НОМЕР_5 від 27 березня 2017 року належить 1/5 частина домоволодіння з надвірними спорудами, розташованого за адресою: АДРЕСА_2.
Позивач та відповідачі по справі самостійно користуються та володіють належними їм частинами у спільній частковій власності та спільних приміщень не мають, однак належність позивачу та відповідачам по справі, майна на праві спільної часткової власності не дає можливості вільно розпоряджатися ним, оскільки при цьому необхідно враховувати думку інших співвласників.
За домоволодінням, що розташоване за адресою: АДРЕСА_3 закріплена земельна ділянка загальною площею 429,00 кв.м.
Позивач у судове засідання не з'явився, представник позивача ОСОБА_9 надав до суду заву про розгляд справи у їх відсутності, позовні вимоги підтримують у повному обсязі, та просять їх задовольнити, проти винесення заочного рішення не заперечують.
Відповідачі ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8 у судове засідання не з'явилися про час та місце слухання справи сповіщалися належним чином, причини неявки суду не відомі, заяви про розгляд справи у їх відсутності не надавали, у зв'язку з чим зі згоди позивача та на підставі ч.1 ст.280, ст. 281 ЦПК України, суд вважає можливим розглянути справу за відсутності відповідача та постановити заочне рішення на підставі наявних доказів.
Представник Ізмаїльської міської ради Одеської області у судове засідання не з'явився, до суду надав заяву про розгляд справи у його відсутності, проти позовних вимог не заперечують.
У зв'язку із неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку щодо задоволення позовних вимог, виходячи з наступного.
Відповідно до ч. 1 ст. 356 ЦК України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю.
Згідно ст. 392 ЦК України власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 на підставі договору дарування частини домоволодіння НОМЕР_5, (реєстр № 603) від 27 березня 2017 року належить 1/5 частина домоволодіння з надвірними спорудами, розташованого за адресою: АДРЕСА_2.
За домоволодінням, що розташоване за адресою: АДРЕСА_3 закріплена земельна ділянка загальною площею 429,00 кв.м.
У зв'язку з тим, що визначення можливості виділу частки об'єкта нерухомості в окремий об'єкт потребує спеціальних знань, а також керуючись ч. 3 ст. 102 ЦПК України, яка передбачає, що висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи, позивач звернулася до судового експерту Цуркан В.І. з проханням провести експертне дослідження з виготовленням висновку будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи для подання її до суду.
06 липня 2018 року судовим експертом Цуркан В.І. було складено висновок № 33/26-2018 судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи для подання до суду, відповідно до якого визначена можливість з технічної точки зору виділити в окремий об'єкт нерухомості належних позивачу 1/5 частин домоволодіння з надвірними спорудами та запропонований один варіант порядку користування земельною ділянкою.
Відповідно до вимог ст.355 ч.1,2 ЦК України майно, що перебуває в власності двох і більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно); майно може належати особам на праві спільної сумісної власності.
Згідно висновку експерта № 33/26-2018 від 06.07.2018 р. можливо виділити належні позивачу ОСОБА_1 на підставі посвідченого приватним нотаріусом Ізмаїльського міського нотаріального округу Одеської області Гнесько В.Г. договору дарування частки домоволодіння від 27.03.2017 року (реєстр № 603) 1/5 частку домоволодіння, розташовану за адресою: АДРЕСА_2, в окремий об'єкт нерухомого майна, у складі приміщень будівлі літ. «А», позначених в плані: №1-коридор площею 8,0 кв. м., №2-санвузол площею 2,0 кв. м., №3-підсобне приміщення площею 11,3 кв. м., №4-торгівельна зала площею 21,9 кв. м., №5-санвузол площею 1,9 кв. м., №І - тамбур площею 0,4 кв. м., загальною площею 45,5 кв. м., які перебувають лише у її володінні та користуванні можуть бути виділені в окремий об'єкт нерухомого майна із реєстрацію під окремим реєстровим номером та присвоєнням окремої поштової адреси, з реєстрацією земельної ділянки орієнтовною площею 0,0066 га з виходом на вулицю Чкалова, значення площі земельної ділянки може бути уточнене при формуванні земельної ділянки у порядку, передбаченому статтею 79-1 Земельного кодексу України.
У відповідності до ст. 92 ЗК України право постійного користування земельною ділянкою - це право володіння і користування земельною ділянкою, яка перебуває у державній або комунальній власності, без встановлення строку.
Ч. 2 ст.120 Земельного кодексу України передбачено, якщо жилий будинок, будівля або споруда розміщені на земельній ділянці, що перебуває у користуванні, то в разі набуття права власності на ці об'єкти до набувача переходить право користування земельною ділянкою, на якій вони розміщені, на тих самих умовах і в тому ж обсязі, що були у попереднього землекористувача.
Згідно ч. 4 ст. 120 ЗК України у разі набуття права власності на жилий будинок, будівлю або споруду кількома особами право на земельну ділянку визначається пропорційно до часток осіб у праві власності жилого будинку, будівлі або споруди.
Згідно ч. 1 ст. 364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності.
Виходячи з положень ст.ст. 183, 364, 370 ЦК України, виділ частки в натурі (поділ будинку) може мати місце за наявності технічної можливості виділення кожній зі сторін відокремленої частини будинку із самостійним виходом (квартири), яка відповідає розміру їх часток у приватній власності або наявності технічної можливості переобладнання будинку в ізольовані квартири.
Враховуючи те, що після виділу частки зі спільного нерухомого майна в порядку ст. 364 ЦК України право спільної часткової власності припиняється, при виділі частки із спільного нерухомого майна власнику, що виділяється, та власнику (власникам), що залишаються, має бути виділена окрема площа, яка повинна бути ізольованою від приміщення іншого (інших) співвласників, мати окремий вихід, окрему систему життєзабезпечення (водопостачання, водовідведення, опалення тощо), тобто складати окремий об'єкт нерухомого майна в розумінні ст. 181 ЦК України та п. 10 Порядку присвоєння об'єкту нерухомого майна реєстраційного номера, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 8 грудня 2010 року №1117 "Про ідентифікацію об'єктів нерухомого майна для реєстрації прав на них".
Порядок проведення робіт з поділу, виділу та розрахунку часток житлових будинків, будівель, споруд, іншого нерухомого майна при підготовці проектних документів щодо можливості проведення цих робіт визначається Інструкцією щодо проведення поділу, виділу та розрахунку часток об'єктів нерухомого майна № 55 від 18.06.2007 року, затвердженою в Мінюсті України від 06.07.2007 року.
Так, згідно з пунктами 1.2, 2.1, 2.4 цієї Інструкції поділ об'єкта нерухомого майна (виділ частки) на окремі самостійні об'єкти нерухомого майна здійснюються відповідно до законодавства на підставі висновку щодо технічної можливості такого поділу (виділу) з дотриманням чинних будівельних норм та з наданням кожному об'єкту поштової адреси.
Таким чином, до компетенції суду відноситься вирішення питання про виділ частки нежитлової будівлі в окремий об'єкт нерухомого майна.
Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 10, 60, 212, 213 ЦК України, ст.ст. 92, ч. 4 ст. 120 ЗК України, ст. ст. 12, 13, 81, 259, 280-283 ЦПК України,-
Позовні вимоги ОСОБА_1 - задовольнити.
Виділити в натурі в окремий об'єкт нерухомості 1/5 частину домоволодіння з надвірними спорудами, що розташовані за адресою: АДРЕСА_2, до складу якої входять: літ «А» - будівля у складі приміщень:№ 1-коридор, площею 8,0 кв.м, № 2 - санвузол, площею 2,0 кв.м., № 3 - підсобне приміщення площею 11,3 кв.м., № 4 - торгівельна зала, площею 21,9 кв.м.., №5 - санвузол площею 1,9 кв.м.., № I - тамбур, площею 0,4 кв.м., загальною площею 45,5 кв.м., що належать ОСОБА_1.
Визнати за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 (паспорт серії НОМЕР_6 виданий Ізмаїльським МВ ГУМВС України в Одеській області 30.09.2011 року, РНОКПП НОМЕР_2, яка мешкає за адресою: АДРЕСА_1) право власності на об'єкт нерухомості -будівлю,що розташована за адресою: АДРЕСА_2, до складу якої входять: літ. «А» будівля у складі приміщень: № 1 - коридор, площею 8,0 кв.м., № 2 - санвузол, площею 2,0 кв.м.., № 3 - підсобне приміщення площею 11,3 кв.м., № 4 - торговельна зала, площею 21,9 кв.м.; №5 - санвузол площею 1,9 кв.м., № I - тамбур, площею 0,4 кв.м., загальною площею 45,5 кв.м., що розташована на земельній ділянці орієнтовною площею 0,0066 га з виходом на вулицю Чкалова, зовнішні межі якої візначаються згідно рисунку №1 «Схема виділу ОСОБА_1 земельної ділянки площею 0,0066 га» наведеному на сторінці 11 висновку експерта № 33/26-2018 від 06.07.2018 року (значення площі земельної ділянки може бути уточненим при формуванні земельної ділянки у порядку, передбаченому ст. 79-1 Земельного кодексу України).
Припинити між ОСОБА_1 Валерієвною (паспорт серії НОМЕР_6 виданий Ізмаїльським МВ ГУМВС України в Одеській області 30.09.2011 року, РНОКПП НОМЕР_2, яка мешкає за адресою: АДРЕСА_1 та ОСОБА_2,ІНФОРМАЦІЯ_2(паспорт серії НОМЕР_7 виданий Ізмаїльським МВ в Одеській області 07.11.2006 року, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_4), ОСОБА_3,ІНФОРМАЦІЯ_4, паспорт серії НОМЕР_8 виданий Ізмаїльським МВ в Одеській області 22.12.1998 року, яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_4), ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_5, паспорт серії НОМЕР_9 виданий Ізмаїльським МВ УМВС України в Одеській області 24.12.2001 року, РНОКПП НОМЕР_3, яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_5) ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_7, (паспорт серії НОМЕР_10 виданий Ізмаїльським МВ в Одеській області 30.01.1996, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_6), ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_9, паспорт серії НОМЕР_11 виданий Ізмаїльським МВ в Одеській області 09.10.1996 року, яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_7), ОСОБА_7,ІНФОРМАЦІЯ_11, (паспорт серії НОМЕР_12 виданий Ізмаїльським МВ УМС України в Одеській області 14.04.1998 року, РНОКПП НОМЕР_4, яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_8), ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_13, (паспорт серії НОМЕР_13 виданий Ізмаїльським МВ в Одеській області 03.11.1997 року, яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_9) право спільної часткової власності на домоволодіння з надвірним спорудами та господарськими будівлями, що розташоване за адресою: АДРЕСА_10, зареєструвавши в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно як окремий об'єкт нерухомості - будівлю по АДРЕСА_11 до складу якої входять: літ. «А» будівля у складі приміщень: № 1 - коридор, площею 8,0 кв.м., № 2 - санвузол, площею 2,0 кв.м.; № 3 - підсобне приміщення площею 11,3 кв.м., № 4 - торговельна зала, площею 21,9 кв.м., № 5 - санвузол площею 1,9 кв.м., № I - тамбур, площею 0,4 кв.м., загальною площею 45,5 кв.м., що належить ОСОБА_1, присвоївши окремий реєстровий номер.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. Апеляційна скарга подається апеляційному суду через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п'ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Суддя: Л.І.Грубіян