Постанова

Іменем України

16 грудня 2019 року

м. Київ

справа № 755/19504/17

провадження № 61-3115св19

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Зайцева А. Ю. (суддя-доповідач), Коротенка Є. В., Курило В. П.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - Фонд соціального страхування України,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження без повідомлення учасників цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Фонду соціального страхування України про визнання незаконним та скасування дисциплінарного стягнення,

за касаційними скаргами Фонду соціального страхування України на рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 28 листопада 2018 року у складі судді Арапіної Н. Є., ухвалу Київського апеляційного суду від 22 січня 2019 року у складі судді Лапчевської О. Ф., та постанову Київського апеляційного суду від 25 квітня 2019 року у складі колегії суддів: Кирилюк Г. М., Рейнарт І. М., Семенюк Т. А.,

ВСТАНОВИВ:

1.Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У грудні 2017 року ОСОБА_1 звернувся до суду з указаним позовом, в якому з урахуванням уточнень просив визнати протиправним та скасувати наказ від 27 жовтня 2017 року № 605 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 ».

В обґрунтування заявлених вимог посилався на те, що 21 червня 2016 року він був прийнятий на роботу до виконавчої дирекції Фонду соціального страхування з тимчасової втрати працездатності на посаду головного спеціаліста відділу позапланових перевірок та внутрішнього контролю контрольно-ревізійного управління.

У зв`язку з реформуванням загальнообов`язкового соціального страхування та утворення Фонду соціального страхування України (далі - Фонд), 31 липня 2017 року його звільнено з посади та 01 серпня 2017 року призначено на посаду головного спеціаліста відділу внутрішнього та зовнішнього аудиту департаменту аудиту виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України.

11 вересня 2017 року директор департаменту аудиту виконавчої дирекції Фонду ОСОБА_2, з особистих мотивів, йому та його колезі по роботі, що працював разом з ним, запропонував написати заяви про звільнення за власним бажанням, на що він не погодився.

15 вересня 2017 року заступник директора департаменту аудиту виконавчої дирекції Фонду Фоменко В. С. повідомила його про те, що отримала вказівку від директора департаменту аудиту ОСОБА_2 про необхідність написання ним пояснювальної з приводу не відправлення канцелярією матеріалу від 07 серпня 2017 року № 217 -01-25, який ним був своєчасно виконаний.

На що позивач 18 вересня 2017 року на ім`я директора виконавчої дирекції Фонду Баженкова Є. В. написав службову записку з проханням надання правової оцінки діям ОСОБА_2 та в разі необхідності проведення службової перевірки, а 25 вересня 2017 року надав пояснення з даного приводу.

Наказом від 27 жовтня 2017 року № 605 за підписом директора виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України Нестерова С. В . його притягнуто до дисциплінарної відповідальності «у зв`язку з неякісним виконанням доручень директора департаменту аудиту виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України від 21 серпня 2017 року № 21 та від 05 вересня 2017 року № 48, порушенням вимог пунктів 2.1 та 4.1 Посадової інструкції головного спеціаліста відділу внутрішнього та зовнішнього аудиту департаменту аудиту виконавчої дирекції Фонду...», на підставі доповідної записки директора департаменту аудиту виконавчої дирекції Фонду ОСОБА_2 від 29 вересня 2017 року №100.

Оскільки він не вчиняв жодних дисциплінарних проступків, не порушував трудової дисципліни та належним чином виконував доручення та вказівки, лише 24 жовтня 2017 року (майже через місяць після доповідної записки, яка була підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності) його ознайомлено з Посадовою інструкцією головного спеціаліста відділу внутрішнього та зовнішнього аудиту департаменту аудиту виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України, місячний термін для застосування дисциплінарного стягнення закінчився 11 жовтня 2017 року, а тому наказ № 605 від 27 жовтня 2017 року є протиправним та таким, що винесений з особистих мотивів директора департаменту аудиту.

Ураховуючи наведене, позивач просив позов задовольнити.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції.

Дніпровський районний суд м. Києва рішенням від 28 листопада 2018 рокупозов задовольнив частково. Визнав наказ від 27 жовтня 2017 року № 605-к Виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності незаконним. В решті позовних вимог відмовив. Стягнув з Фонду соціального страхування України на користь держави 640 грн судового збору.

Суд першої інстанції мотивував рішення тим, що оскаржуваний наказ не містить посилання на будь-які обставини, які свідчать про неякісне виконання доручень. Доповідна записка директора департаменту аудиту містить лише посилання на неякісне виконання доручення з переліком обсягу виконаної роботи без порівняння з вимогами щодо обсягу необхідної інформації для виконання цих доручень із зазначенням, чим цей обсяг передбачено.

Короткий зміст рішення апеляційного суду

Київський апеляційний суд ухвалою від 22 січня 2019 рокуапеляційну скаргу Фонду соціального страхування України на рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 28 листопада 2018 року повернув без розгляду.

Ухвала апеляційного суду мотивована тим, що апеляційна скарга подана з порушенням порядку її подання, а тому підлягає поверненню заявнику без розгляду.

Київський апеляційний суд постановою від 25 квітня 2019 рокурішення Дніпровського районного суду м. Києва від 28 листопада 2018 року залишив без змін.

Постанова апеляційного суду мотивована тим, що відповідач не навів критерії, за яким робота позивача визнана неякісною, з наведенням відповідних доказів на підтвердження вказаної обставини. За відсутності доказів порушення позивачем трудової дисципліни притягнення останнього до дисциплінарної відповідальності законним визнати не можна.

Короткий зміст вимог касаційних скарг та їх узагальнені аргументи

У касаційній скарзі, поданій 08 лютого 2019 року до Верховного Суду, Фонд соціального страхування України просить скасувати ухвалу Київського апеляційного суду від 22 січня 2019 року, передати матеріали справи до апеляційного суду для вирішення питання про відкриття апеляційного провадження у справі.

Касаційна скарга мотивована тим, що оскаржувана ухвала апеляційного суду є незаконною, ухвалена без додержання норм процесуального законодавства, що підтверджується правовими позиція викладеними у постановах Верховного суду від 29 серпня 2018 року у справі № 644/3691/16-ц (провадження № 61- 12843св18), від 20 червня 2018 року у справі № 514/134/17 (провадження № 61- 12112сво18), а тому підлягає скасуванню з направлення матеріалів справи до суду апеляційної інстанції для вирішення питання про відкриття апеляційного провадження у справі.

У касаційній скарзі, поданій 24 травня 2019 року до Верховного Суду, Фонд соціального страхування України просить скасувати рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 28 листопада 2018 року та постанову Київського апеляційного суду від 25 квітня 2019 року, і ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити.

Касаційна скарга мотивована тим, що суд першої та апеляційної інстанцій проігнорував докази та пояснення надані Фондом соціального страхування України.

16 серпня 2017 року за результатами наради в департаменті аудиту виконавчої дирекції Фонду було доручено працівникам департаменту аудиту виконавчої дирекції Фонду провести моніторинг здійснення виплат страхувальникам з метою виявлення та встановлення неправомірних виплат, нецільового та неефективного використання коштів Фонду, опрацювати плани-графіки перевірок страхувальників на вересень поточного року та підготувати інформацію щодо обґрунтованості включення страхувальників до плану-графіку перевірок; критерії ризиковості; якими керувались при опрацюванні, здійснити відбір страхувальників у яких наявна висока ймовірність неправомірного використання коштів Фонду для включення до плану-графіку на жовтень.

У доповідній записці від 29 вересня 2017 року № 100, яка стала підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності, на першій сторінці у абзаці 2 зазначено, що за результатами наради в департаменті аудиту, яка відбулась 16 серпня 2017 року, було доручено працівникам департаменту (згідно з розподілом за управліннями виконавчої дирекції Фонду) провести моніторинг здійснених виплат страхувальникам (пункт 3 доручення № 1 від 21 серпня 2017 року), опрацювати плани-графіки перевірок страхувальників на вересень поточного року та підготувати інформацію щодо обґрунтованості включення страхувальників до плану графіку перевірок; критерії ризиковості, якими керувались при опрацюванні (пункт 4 доручення), здійснити відбір страхувальників, у яких наявна висока ймовірність неправомірного використання коштів Фонду для включення до плану-графіку-на жовтень (пункт 5 доручення).

Даний абзац доповідної записки лиши окреслює перелік завдань які потрібно було виконати працівникам управління аудиту, в тому числі ОСОБА_1

А вже на другій сторінці в абзаці 3 вказаної доповідної зазначено, що в результаті головними спеціалістами відділу внутрішнього та зовнішнього аудиту департаменту аудиту ОСОБА_1 , ОСОБА_4 . ОСОБА_5 повторно не виконано доручення: моніторинг проведено вкрай неякісно, не проаналізовано наявність перевищень середньоденної допомоги над середньою заробітною платою більше ніж 2 %, значних сум за листками непрацездатності; сплати ЄСВ страхувальником, співвідношення суми отриманих виплат до суми сплаченого ЄСВ на користь Фонду; наявність запитів до органів Пенсійного фонду по таких особах для попереднього аналізу бази нарахувань заробітної плати за листками непрацездатності; проведення перевірок страхувальників та їх результати тощо.

Критеріїв ризиковості, як зазначалось представником Фонду на засіданнях першої та апеляційної інстанції, визначаються директором департаменту і не можуть мати сталих значень, однак дані пояснення проігноровані судами під час винесення рішення та постанови у даній справі.

Перераховані порушення і стали підставою для притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності, шляхом винесення догани у наказі від 27 жовтня 2017 року № 605.

Суди першої та апеляційної інстанцій дійшли правильного висновку про відсутність підстави для притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності.

Рух справи в суді касаційної інстанції

Ухвалою Верховного Суду від 01 липня 2019 року відкрито касаційне провадження у справі за касаційною скаргою Фонду соціального страхування України на ухвалу Київського апеляційного суду від 22 січня 2019 року, витребувано її матеріали з Дніпровського районного суду м. Києва.

Ухвалою Верховного Суду від 01 липня 2019 року відкрито касаційне провадження у справі за касаційною скаргою Фонду соціального страхування України на рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 28 листопада 2018 року та постанову Київського апеляційного суду від 25 квітня 2019 року.

18 липня 2019 року справа надійшла до Верховного Суду.

Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03 жовтня 2019 року, у зв`язку із звільненням у відставку судді Лесько А . О., справу призначено судді-доповідачеві Зайцеву А. Ю.

2. Мотивувальна частина

Позиція Верховного Суду

Згідно з положенням частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального

права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до частини першої статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Верховний Суд, перевіривши правильність застосування судами норм права в межах касаційних скарг, дійшов висновку, що касаційні скарги не підлягають задоволенню з огляду на таке.

Фактичні обставини справи встановлені судами

Наказом виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України від 01 серпня 2017 року № 340-к ОСОБА_1 прийнято з 01 серпня 2017 року на посаду головного спеціаліста відділу внутрішнього та зовнішнього аудиту департаменту аудиту виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в порядку переведення з виконавчої дирекції Фонду соціального страхування з тимчасової втрати працездатності.

Відповідно до доручення директора Департаменту аудиту ОСОБА_2 від 21 серпня 2017 року № 21, працівникам Департаменту аудиту доручено, зокрема: проводити моніторинг здійснених виплат страхувальниками з метою виявлення та встановлення неправомірних витрат, нецільового та неефективного використання коштів Фонду (пункт 3 доручення); опрацювати плани-графіки перевірок страхувальників на вересень поточного року (згідно розподілу працівників за управліннями виконавчої дирекції Фонду, що додається) та підготувати інформацію щодо обґрунтованості включення страхувальників до плану-графіку перевірок; критерії ризиковості, якими керувались при опрацюванні (пункт 4 доручення); здійснити відбір страхувальників (згідно розподілу управлінь виконавчої дирекції Фонду), у яких наявна висока ймовірність неправомірного використання коштів Фонду для включення до плану-графіку на жовтень (пункт 5 доручення);

На виконання вказаного доручення, ОСОБА_1 надано відповідь щодо опрацювання ним планів-графіків перевірок страхувальників на вересень поточного року, підготовлення інформації щодо включення страхувальників до плану-графіку перевірок, критерії ризиковості, якими керувались при опрацюванні. Також надано відповідь щодо здійсненого відбору страхувальників, у яких висока ймовірність неправомірного використання коштів Фонду. За результатами опрацювання надано відповідні рекомендації.

05 вересня 2017 року директором Департаменту аудиту повторно доручено працівникам департаменту в строк до 11 вересня 2017 року провести моніторинг здійснених виплат страхувальникам (за 2016 рік та 1 півріччя 2017 року) по коштах загальнообов`язкового державного соціального страхування у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності та здійснити відбір страхувальників, у яких наявна висока ймовірність неправомірного використання коштів Фонду для включення до плану-графіку проведення перевірок на жовтень поточного року.

На виконання вказаного доручення ОСОБА_1 08 вересня 2017 року надано відповідь, в якій за наслідками проведеного моніторингу останній навів перелік страхувальників за вказаними критеріями відбору в кількості дев`яти осіб.

Згідно з доповідною запискою директора Департаменту аудиту ОСОБА_2 від 29 вересня 2017 року №100, доручення № 1 від 21 серпня 2017 року виконано працівниками неякісно чи не виконано взагалі. Плани-графіки перевірок страхувальників на вересень опрацьовано поверхнево, критерії ризиковості виплат не визначено, моніторинг не проведено, до плану-графіку проведення перевірок запропоновано по 1-2 особі. Повторне доручення головними спеціалістами відділу внутрішнього та зовнішнього аудиту департаменту аудиту ОСОБА_1 та іншими особами не виконано: моніторинг проведено вкрай неякісно, не проаналізовано наявність перевищень середньоденної допомоги на середню заробітну плату більше ніж 2 %, значних сум за листками непрацездатності; сплати ЄСВ страхувальником, співвідношення суми отриманих виплат до суми сплаченого ЄСВ на користь Фонду; наявність запитів до органів Пенсійного фонду по таких особах для попереднього аналізу бази нарахувань заробітної плати за листками непрацездатності; проведення перевірок страхувальників та їх результати тощо.

Відповідно до пояснювальної записки ОСОБА_1 від 25 жовтня 2017 року, Інструкція про порядок проведення перевірок страхувальників за коштами Фонду соціального страхування з тимчасової втрати працездатності, прийняття рішень за їх результатами та процедуру оскарження від 22 грудня 2010 року № 29 передбачає, що періодичність проведення планових перевірок визначається залежно від таких критеріїв, як наявність (відсутність) витрат, заборгованості за коштами Фонду станом на 01 січня 2011 року та в наступних звітних періодах, кількості працівників. Також визначено процедуру позапланових перевірок. У нормативно-правових документах Фонду соціального страхування відсутні такі поняття як ймовірність, критерії ризикованості та відповідно до них приймання рішення про включення до перевірки чи виключення з планів-перевірок. Всі доручення директора департаменту аудиту ним виконувались якісно та своєчасно.

Наказом заступника директора виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України від 27 жовтня 2017 року № 605 за неякісне виконання доручень директора департаменту аудиту виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України від 21 серпня 2017 року № 1 та від 05 вересня 2017 року № 48, порушення пунктів 2.1 та 4.1 Посадової інструкції головного спеціаліста відділу внутрішнього та зовнішнього аудиту департаменту аудиту виконавчої дирекції Фонду, абзацу 1 пункту 2.1 Положення про відділ внутрішнього та зовнішнього аудиту департаменту аудиту виконавчої дирекції Фонду, пункту 3.1.3 Положення про Департамент аудиту виконавчої дирекції Фонду, пунктів 4.2.2-4.2.4 Положення про виконавчу дирекцію Фонду, пунктів 3.2.2 - 3.2.4 Статуту Фонду соціального страхування України, ОСОБА_1 оголошено догану.

Згідно з пунктом 2.1 Посадової інструкції головного спеціаліста відділу внутрішнього та зовнішнього аудиту департаменту аудиту виконавчої дирекції Фонду, головний спеціаліст відділу здійснює перевірки робочих органів виконавчої дирекції Фонду та їх відділень щодо дотримання норм загальнообов`язкового державного соціального страхування, виконання ними постанов правління Фонду та наказів виконавчої дирекції Фонду, цільового та ефективного використання коштів Фонду; використання страхувальниками коштів Фонду, веденням достовірністю обліку та звітності щодо їх надходження та використання; лікувально-профілактичних закладів, з якими виконавча дирекція Фонду, її робочі органи уклали угоди на медичне обслуговування та/або послуги медичної реабілітації; використання коштів Фонду робочими органами виконавчої дирекції Фонду та їх відділеннями, що спрямовані на відшкодування шкоди, заподіяної працівникові внаслідок ушкодження його здоров`я або в разі його смерті, медичну, професійну та соціальну реабілітацію потерпілих на виробництві, профілактику нещасних випадків та професійних захворювань; правильності призначення страхових сум відповідно до норм чинного законодавства; виконання заходів щодо усунень порушень, виявлених перевірками контролюючих органів.

Пунктом 4.1 Посадової інструкції головного спеціаліста відділу внутрішнього та зовнішнього аудиту департаменту аудиту виконавчої дирекції Фонду визначено, що головний спеціаліст є відповідальним за виконання правил внутрішнього трудового розпорядку, якісне та своєчасне виконання посадових обов`язків, трудової та виконавської дисципліни, правил з охорони праці.

Підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності зазначені доповідна записка директора департаменту аудиту виконавчої дирекції Фонду ОСОБА_2 від 29 вересня 2017 року № 100, пояснювальна записка головного спеціаліста відділу внутрішнього та зовнішнього аудиту виконавчої дирекції Фонду Тимошева П. П. від 25 жовтня 2017 року.

Мотиви і доводи Верховного Суду та застосовані норми права

Згідно зі статтею 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір.

Статтею 147-1 КЗпП України передбачено застосування дисциплінарного стягнення органом, якому надано право прийняття на роботу (обрання, затвердження і призначення на посаду) працівника.

Відповідно до частини першої статті 148 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівників від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Частиною 2 вказаної статті цього Кодексу встановлено, що дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку.

Згідно з частиною першою статті 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен врахувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника (частина третя статті 149 КЗпП).

Дисциплінарне стягнення може бути оскаржене працівником у порядку, встановленому чинним законодавством (стаття 150 КЗпП України).

Встановивши, що в наказі про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності зазначено про неякісне виконання завдання без посилання на будь-які обставини, які свідчать про неякісне виконання ним доручень, а доповідна записка директора Департаменту аудиту, яка стала підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача, містить лише посилання на неякісне виконання, в тому числі і ним, доручення з переліком обсягу виконаної роботи без порівняння з вимогами щодо обсягу необхідної інформації для виконання цих доручень із зазначенням, чим цей обсяг передбачено, а під час розгляду справи представниками відповідача не доведені обставини неякісного виконання позивачем доручень, суд першої інстанції, з висновками якого погодився апеляційний суд, дійшов правильного висновку про наявність підстав для визнання наказу Виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України від 27 жовтня 2017 року № 605-к про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності незаконним.

Аргументи касаційної скарги не спростовують висновки судів, а зводяться до незгоди з такими висновками та необхідності переоцінки доказів щодо наявності підстав для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.

Суд касаційної інстанції наголошує, що в силу статті 400 ЦПК України Верховний Суд не здійснює переоцінку обставин, з яких виходив суд при вирішенні спору, оскільки повноваження суду касаційної інстанції обмежуються виключно перевіркою дотримання судами норм матеріального та процесуального права на підставі встановлених фактичних обставин справи.

Щодо касаційної скарги про скасування ухвали Київського апеляційного суду від 22 січня 2019 року слід зазначити наступне.

Особа, яка подає скаргу, вправі очікувати застосування норм процесуального законодавства (стаття 355 ЦПК України, підпункт 15.5 пункту 1 розділу XIII Перехідні положення ЦПК України), які надають їй право як безпосереднього подання апеляційної скарги до апеляційного суду, так і подання апеляційної скарги через місцевий суд. Застосування принципу пропорційності при здійсненні судочинства вимагає такого тлумачення підпункту 15.5 пункту 1 розділу XIII Перехідні положення ЦПК України, що б гарантувало особі право на безпосереднє звернення із апеляційною скаргою до апеляційного суду, яке визначене статтею 355 ЦПК України, оскільки держава не вправі обмежувати права особи без певної мети для захисту якогось суспільного інтересу.

Вказаний правовий висновок міститься у постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної Палати Касаційного цивільного суду від 20 червня 2018 року у справі № 514/134/17 (провадження № 61-12112сво18).

Тому висновок апеляційного суду заснований на помилковому тлумаченні підпункту 15.5 пункту 1 розділу XIII Перехідні положення ЦПК України.

Ураховуючи наведене, Верховний Суд приймає аргументи касаційної скарги щодо порушення апеляційним судом норм процесуального права при постановленні оскаржуваної ухвали.

Разом з тим, Верховний Суд вважає за можливе залишити без змін ухвалу апеляційного суду про повернення апеляційної скарги без розгляду, оскільки заявник, після постановлення оскаржуваної ухвали повторно подав апеляційну скаргу через місцевий суд, і суд апеляційної інстанції прийняв апеляційну скаргу та за наслідками її розгляду ухвалив відповідне рішення, а тому право заявника на доступ до правосуддя, зокрема на апеляційне оскарження рішення суду, у цій справі забезпечено.

Відповідно до частини третьої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні

підстави для скасування судового рішення.

Враховуючи наведене, колегія суддів дійшла висновку про залишення касаційних скарг без задоволення, а оскаржуваних судових рішень без змін.

Керуючись статтями 400, 401, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційні скарги Фонду соціального страхування України залишити без задоволення.

Рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 28 листопада 2018 року, ухвалу Київського апеляційного суду від 22 січня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 25 квітня 2019 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Судді А. Ю. Зайцев

Є. В. Коротенко

В. П. Курило