КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
справа № 362/2772/17 Головуючий у 1 інстанції: Кравченко Л.М.
ПОСТАНОВА

Іменем України

11 грудня 2019 року м. Київ

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів:

Судді-доповідача: Олійника В.І.,

суддів: Желепи О.В., Кулікової С.В.,

при секретарі Бондаренко І.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Київського апеляційного суду в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за апеляційною скаргою Васильківської районної спілки споживчих товариств на ухвалу Васильківського міськрайонного суду Київської області від 27 серпня 2019 року про закриття провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Васильківської районної спілки споживчих товариств, третя особа: Голова правління Васильківської районної спілки споживчих товариств - ОСОБА_20, про визнання недійсними рішень зборів, -

в с т а н о в и в :

У червні 2017 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Васильківської районної спілки споживчих товарів, третя особа: Голова правління Васильківської районної спілки споживчих товариств ОСОБА_20., та просила визнати недійсним Рішення 7-мих зборів Ради Васильківської районної спілки споживчих товариств, оформлені Протоколом від 28.03.2017 року про:

- звільнення голови правління Васильківської районної спілки споживчих товариств ОСОБА_2 з займаної посади за власним бажанням згідно поданої заяви;

- обрання головою правління Васильківської районної спілки споживчих товариств ОСОБА_20;

- звільнення попереднього складу правління Васильківської райспоживспілки - персонально: ОСОБА_12, ОСОБА_8., ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_10.;

- обрання правління Васильківської районної спілки споживчих товариств у складі 7 (сім) осіб;

- обрання членами правління Васильківської районної спілки споживчих товариств персонально у складі 7 (сім) осіб: ОСОБА_20 , ОСОБА_5 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_6 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 .

В обґрунтування своїх вимог позивачка вказувала, що оскаржуване рішення проведено з порушенням порядку і процедури їх скликання, встановлених статутом.

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 27 серпня 2019 року закрито провадження у справі з підстав, передбачених п.2 ч.1 ст. 255 ЦПК України, оскільки відсутній предмет спору.

В апеляційній скарзі Васильківської районної спілки споживчих товариств з підстав порушення судом норм процесуального права ставиться питання про скасування ухвали суду першої інстанції та направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції, колегія суддів дослідивши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги вважає, що апеляційна скарга підлягає до задоволення з наступних підстав.

Відповідно до ст.263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Згідно зі ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмету спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності

Відповідно до ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість:

1) керує ходом судового процесу;

2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами;

3) роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій;

4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом;

5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Закриваючи провадження у справі, суд першої інстанції виходив з того, що відсутні невизначеності у правах і обов`язках сторін у справі, що дає підстави стверджувати про відсутність предмета спору.

Проте, колегія суддів не може погодитися з такими висновками.

Судом було встановлено, що рішенням Господарського суду Київської області від 03.10.2017 року у справі №911/2133/17 за позовом Тростинського споживчого товариства до Васильківської районної спілки споживчих товариств, третя особа: ОСОБА_20. , про визнання недійсними рішень, позовні вимоги задоволено в частині визнання недійсними рішення 7-х зборів Ради райспоживспілки, оформлених протоколом від 28.03.2017 pоку про:

звільнення попереднього складу правління райспоживспілки-персонально:

ОСОБА_12 , ОСОБА_8 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

ОСОБА_6 , ОСОБА_10 ; обрання правління райспоживспілки у

складі семи осіб; обрання членами правління райспоживспілки персонально у

складі семи осіб: ОСОБА_20 , ОСОБА_5 , ОСОБА_8., ОСОБА_9

ОСОБА_6, ОСОБА_10., ОСОБА_11.

Постановою Верховного суду від 15.08.2018 року дане рішення в частині задоволених позовних вимог залишено без змін.

Рішенням Господарського суду Київської області від 18.12.2018 року у цій справі відмовлено у задоволенні позову Тростинського споживчого товариства про визнання недійсними рішень 7-х зборів Ради Васильківської районної спілки споживчих товариств, оформлених протоколом від 28.03.2017 pоку, в частині звільнення та обрання голови правління товариства.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 11.04.2019 року та постановою Верховного суду від 21.08.2019 року у вказаній справі вищезазначене рішення Господарського суду Київської області від 18.12.2018 року залишено без змін.

Суд вважав, що рішеннями господарського суду у справі №911/2133/17 за позовом Тростинського споживчого товариства до Васильківської районної спілки споживчих товариств, третя особа: ОСОБА_20. , про визнання недійсними рішень від 03.10.2017 року та від 18.12.2018 року вирішено позовні вимоги щодо звільнення голови правління Васильківської районної спілки споживчих товариств ОСОБА_12. із займаної посади за власним бажанням згідно поданої заяви; обрання головою правління Васильківської районної спілки споживчих товариств ОСОБА_20.; звільнення попереднього складу правління Васильківської райспоживспілки - персонально: ОСОБА_12, ОСОБА_8., ОСОБА_1., ОСОБА_4 . , ОСОБА_5 . , ОСОБА_6, ОСОБА_10.; Васильківської районної спілки споживчих товариств у складі 7 (сім) осіб; обрання членами правління Васильківської районної спілки споживчих товариств персонально у складі 7 (сім) осіб: ОСОБА_20. , ОСОБА_5 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_6 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11.

Проте, судом не розглянуто по суті заяву відповідача про визнання позову та не ухвалено процесуального рішення з цього питання, чим порушив вимоги ст.ст.200, 206, 259 ЦПК України.

Так, суд без з`ясування всіх обставин справи дійшов помилкового висновку про відсутність предмету спору і внаслідок чого безпідставно закрив провадження у справі.

Також судом не врахував норми ч.5, 7 ст.82 ЦПК України, що призвело до постановления незаконної ухвали у справі.

Згідно з ч.1 ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (ч.2 ст. 2 ЦПК України).

Верховенство права, повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом є основними засадами (принципами) цивільного судочинства (п.1, 2 ч.3 ст.2 ЦПК України).

Пунктом 3 ч.1 ст.43 ЦПК України передбачено право учасників справи, зокрема, подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Крім того, право на подання відповідачем заяви про визнання позову прямо передбачене у п.1. ч.2 ст. 49 ЦПК України.

Вимоги до заяв з процесуальних питань викладені у ст.182 ЦПК України, у ч.3 якої, зокрема, передбачено, що заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлено - він встановлюється судом.

Порядок розгляду заяви про визнання позову встановлений ст.206 ЦПК України.

Так, відповідно до ч.1 ст.206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

До ухвалення судового рішення у зв`язку з відмовою позивача від позову або визнанням позову відповідачем суд роз`яснює сторонам наслідки відповідних процесуальних дій, перевіряє, чи не обмежений представник відповідної сторони у повноваженнях на їх вчинення (ч. 2 ст. 206 ЦПК України).

У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд (ч.4 ст.206 ЦПК України).

Також, відповідно до ч.3 ст.200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу (ч.4 ст.200 ЦПК України).

Порядок ухвалення судових рішень визначений статтею 259 ЦПК України, відповідно до ч.4 якої ухвали суду, які оформлюються окремим документом, постановляються в нарадчій кімнаті, інші ухвали суд може постановити, не виходячи до нарадчої кімнати.

Ухвали суду, постановлені окремим документом, підписуються суддею (суддями) і приєднуються до справи. Ухвали, постановлені судом, не виходячи до нарадчої кімнати, заносяться до протоколу судового засідання (ч.5 ап. 259 ЦПК України).

Отже, суд першої інстанції за результатами проведення підготовчого засідання зобов`язаний був розглянути по суті подану відповідачем заяву про визнання позову та постановити процесуальне рішення за результатом її розгляду, якою або ухвалити рішення про задоволення позову у зв`язку з його визнанням відповідачем, або винести ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовження судового розгляду, чого судом не було зроблено.

Суд, не розглянувши по суті заяву відповідача про визнання позову, грубо порушив вказані вище норми процесуального права, що призвело до постановления незаконної ухвали про закриття провадження у справі.

Також, суд, не з`ясувавши всіх обставин справи, дійшов помилкового висновку про відсутність предмету спору і внаслідок чого безпідставно закрив провадження у справі, оскільки, як вбачається з тексту оскаржуваної ухвали, суд закрив провадження у справі на підставі п.2 ч.1 ст.255 ЦПК, дійшовши висновку про відсутність предмету спору.

При тому, закриваючи провадження у справі, суд не врахував, що суб`єктний склад учасників цивільної справи №362/2772/17 не є тотожним із суб`єктним складом сторін у господарській справі 911/2133/17, в якій було ухвалено рішення, що набрало законної сили.

Так само судом не було враховано, що підстави позову у цивільній та господарській справі не є тотожними, що свідчить про передчасність висновку суду про відсутність предмету спору.

Крім того, у господарській справі №911/2133/17, на яку послався Васильківський міськрайонний суд Київської області, закриваючи провадження у справі, є два по суті протилежних судових рішення, які набрали законної сили: а саме, рішенням Господарського суду Київської обласні від 3 жовтня 2017 року у справі №911/2133/17 визнано частково недійсними рішень 7-их зборів Ради Васильківської районної спілки споживчих товариств, оформлених протоколом від 28 березня 2017 року (зокрема, в частині звільнення попереднього складу правління та обрання нового складу правління), а рішенням Господарського суду Київської області від 18 грудня 2018 року у справі №911/2133/17 відмовлено в позові про визнання недійсними рішень 7-их зборів Ради Васильківської районної спілки споживчих товариств, оформлених протоколом від 28 березня 2017 року, в частині звільнення голови правління та обрання нової голови правління.

При цьому, підставою для відмови у задоволенні позовних вимог в частині звільнення голови правління та обрання нової голови правління у господарській справі№911/2133/17 став висновок суду про недоведеність позивачем - Тростинським споживчим товариством факту порушення саме його прав оскаржуваним рішенням ради.

Відтак, дані обставини жодним чином не можуть свідчити про відсутність предмету спору та не створюють жодної преюдиції для позивачки ОСОБА_1 у частині відмови в позові Тростинському споживчому товаристві у цивільній справі №362/2772/17.

Проте, суд першої інстанції зазначеного не встановив, тобто неповно з`ясував обставини справи, що мають значення для справи, що свідчить про передчасність висновку суду про необхідність закриття провадження у справі на підставі п.2 ч.1 ст.255 ЦПК України.

Крім того, питання про наявність або відсутність підстав для закриття провадження за п.2. ч.1 ст.255 ЦПК України взагалі не з`ясовувалось під час проведення підготовчого засідання, а тому сторони були позбавлені можливості висловити свої позиції з даного приводу.

Згідно з ч.5 ст.82 ЦПК України обставини, встановлені стосовно певної особи рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, проте можуть бути у загальному порядку спростовані особою, яка не брала участі у справі, в якій такі обставини були встановлені і за ч7 цієї статті правова оцінка, надана судом певному факту при розгляді іншої справи, не є обов`язковою для суду.

ОСОБА_1 , яка є позивачкою у цивільній справі №362/2772/17, не брала участі у розгляді господарським судом справи №911/2133/17, а тому вона має повне право на

спростування в загальному порядку обставин, які були встановлені у вказаній господарській справі, але закривши провадження у справі №362/2772/17 з формальних міркувань, без з`ясування всіх обставин справи, Васильківський міськрайонний суд Київської області позбавив позивачку вказаного права на судовий захист.

За таких обставин апеляційна скарга підлягає задоволенню, а ухвала суду скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції відповідно до вимог ст.379 ЦПК України, оскільки ухвала, що перешкоджає подальшому провадженню, постановлена з порушенням норм процесуального права.

Суд першої інстанції неповно з`ясував обставини, що мають значення для справи, не дослідив, чи підписана заява про залишення позову без розгляду особою, яка її подала, а тому дійшов помилкового висновку про задоволення такої заяви.

Відповідно до ст.379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є:

1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи;

2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими;

3) невідповідність висновків суду обставинам справи;

4) порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали

З огляду на вищенаведене, колегія суддів приходить до висновку щодо задоволення апеляційної скарги Васильківської районної спілки споживчих товариств та скасування ухвали Васильківського міськрайонного суду Київської області від 27 серпня 2019 року про закриття провадження у справі та направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.367, 374, 379, 381, 382 ЦПК України, колегія суддів, -

п о с т а н о в и л а :

Апеляційну скаргу Васильківської районної спілки споживчих товариств задовольнити.

Ухвалу Васильківського міськрайонного суду Київської області від 27 серпня 2019 року про закриття провадження у справі скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Повний текст постанови складено 16 грудня 2019 року.

Суддя-доповідач:

Судді: