Справа № 359/3484/19/19
Провадження № 2/359/1830/2019
РІШЕННЯ

Іменем України

12 грудня 2019 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді Журавського В.В.,

при секретарі Шабановій В.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Борисполі в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Бориспільської міської ради Київської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

В квітні 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду з вказаним позовом, яким просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті її матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , та після смерті її баби ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , протягом двох місяців з моменту набранням рішенням законної сили.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ІНФОРМАЦІЯ_3 помер батько позивача - ОСОБА_4 , після смерті якого відкрилася спадщина на 1/3 частку квартири АДРЕСА_1 .

Позивач вчасно звернулася до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після свого батька.

Після смерті свого батька та відкриття після нього спадщини, позивач дізналася, що батьку належала на праві власності лише 1/3 частка квартири АДРЕСА_1 . Ще 1/3 частка цієї ж квартири належала матері позивача ОСОБА_2 та інша 1/3 частка бабусі позивача - ОСОБА_3 . До смерті свого батька позивач не знала цих обставин, та все життя була впевнена, що батько був власником 1/1 частки квартири, так як свідоцтво про право власності на дану квартиру весь час зберігалося у її покійного батька і лише після його смерті вона змогла його отримати. Про те, що позивач не знала, що квартира належала трьом особам, а не тільки її батьку, свідчить і копія ордеру № 1995 від 04.02.1977 року, відповідно до якого він був виданий на ім`я ОСОБА_4 , а тому позивач весь час думала, що квартира належить йому особисто.

ІНФОРМАЦІЯ_4 померла мати позивача - ОСОБА_2 , після смерті якої відкрилася спадщина у вигляді 1/3 частки квартири АДРЕСА_1 , однак з наведених вище причин позивач не подавала заяву про прийняття спадщини.

Державний нотаріус 12.03.2019 року повідомила позивача, що їй необхідно звернутися до суду з заявою про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті своєї матері - ОСОБА_2

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла бабуся позивача - ОСОБА_3 . Після її смерті відкрилася спадщина у вигляді 1/3 частки квартири АДРЕСА_1 .

З вищенаведених обставин позивач не подала вчасно заяву про прийняття спадщини. Нотаріус надала відповідь від 10.10.2018 року, що вона може звернутися до суду для визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

У судове засідання позивач та її представник не з`явилися. Від представника позивача надійшла письмова заява, в якій остання просила справу розглянути за їх відсутності, позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити.

Представник відповідача Бориспільської міської ради Київської області - Яцько В.О. у судове засідання не з`явилася, надіслала до суду лист, в якому просила розглянути справу за її відсутності, вказала, що при вирішенні спору покладається на думку суду.

Дослідивши подані заяви, наявні матеріали справи в їх сукупності, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_4 померла мати позивача - ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Бориспільського міськрайонного управління юстиції у Київській області від 06.12.2011 року (а.с.13).

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла бабуся позивача - ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 , виданим Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Бориспільського міськрайонного управління юстиції у Київській області від 26.08.2015 року (а.с.12).

ІНФОРМАЦІЯ_3 помер батько позивача - ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 , виданим Бориспільським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області від 06.02.2018 року (а.с.11).

Родинні відносини ОСОБА_1 з ОСОБА_2 та ОСОБА_4 підтверджуються копією свідоцтва про народження ОСОБА_1 серії НОМЕР_4 виданим 20 березня 1963 року Бориспільським ЗАГС в Київській області (а.с.15) та свідоцтвом про одруження ОСОБА_1 та ОСОБА_6 серія НОМЕР_5 , виданим 25.12.1982 року Бориспільським міським відділом ЗАГС в Київській області (а.с.14).

Родинні відносини ОСОБА_1 з ОСОБА_3 підтверджуються копією свідоцтва про народження ОСОБА_1 серії НОМЕР_4 виданим 20 березня 1963 року Бориспільським ЗАГС в Київській області (а.с.15) та свідоцтвом про одруження ОСОБА_1 та ОСОБА_6 серія НОМЕР_5 , виданим 25.12.1982 року Бориспільським міським відділом ЗАГС в Київській області (а.с.14), свідоцтвом про одруження ОСОБА_4 та ОСОБА_2 серія НОМЕР_6 виданого 19.08.1961 року сільською радою Білогірського району Хмельницької області та рішенням Бориспільського міськрайонного суду від 16 квітня 2019 року (а.с.10) та рішенням Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 16.04.2019 року (а.с.8).

Після смерті матері позивача - ОСОБА_2 , бабусі позивача - ОСОБА_3 та батька позивача - ОСОБА_4 відкрилася спадщина по 1/3 частці квартири АДРЕСА_1 .

Позивач вчасно звернулася до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після свого батька ОСОБА_4 , про що свідчить Витяг про реєстрацію в спадковому реєстрі № 50978369 від 20.02.2018 p., виданий нотаріусом Бориспільської міської державної нотаріальної контори Бровченко С.О. (а.с.9).

Після смерті свого батька та відкриття після нього спадщини, позивач дізналася, що батьку належала на праві власності лише 1/3 частка квартири АДРЕСА_1 . Ще 1/3 частка цієї ж квартири належала матері позивача ОСОБА_2 та інша 1/3 частка бабусі позивача - ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло (а.с.19). До смерті свого батька позивач не знала цих обставин, та все життя була впевнена, що батько був власником 1/1 частки квартири, так як свідоцтво про право власності на дану квартиру весь час зберігалося у її покійного батька і лише після його смерті вона змогла його отримати. Про те, що позивач не знала, що квартира належала трьом особам, а не тільки її батьку, свідчить і копія ордеру № 1995 від 04.02.1977 року (а.с.18), відповідно до якого він був виданий на ім`я ОСОБА_4 , а тому позивач весь час думала, що квартира належить йому особисто.

У відповідності до ч.1 ст.1268 та ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець за заповітом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Згідно з ч.1 ст.1270 цього Кодексу для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1272 ЦК України у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Частиною 3 зазначеної статті передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

У визначений законодавством строк ОСОБА_1 не подала до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, оскільки як після смерті своєї матері ОСОБА_2 , так і після смерті своєї бабусі ОСОБА_3 , не знала про наявність у них спадкового майна, так як весь час була впевнена, що квартира АДРЕСА_1 належала її батьку ОСОБА_4 , і тільки після його смерті позивач ОСОБА_1 мала доступ до правовстановлюючих документів на квартиру, де нею було виявлено, що відповідно до свідоцтва про право власності на житло № 881 від 25.10.1993 року квартира належить в рівних частках: ОСОБА_4 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 (а.с.19).

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в п.24 постанови №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Як поважні причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути визнані: хвороба; від`їзд, відрядження; необізнаність особи з порядком прийняття спадщини та оформлення прав на спадкове майно; необізнаність особи про наявність спадкового майна; юридичне не освідчення.

Таким чином, встановлено, що позивач пропустила строк для прийняття спадщини у зв`язку з тим, що вона помилково вважала, що квартира АДРЕСА_1 належала лише її батьку ОСОБА_4 .

Вказану обставину суд вважає поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

Тому вважає допустимим визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання нею заяви про прийняття спадщини.

На підставі викладеного та керуючись ч.1 ст.1269, ч.1 ст.1270, ч.3 ст.1272 ЦК України, п.2 ч.1 ст.258, ч.1-ч.2 ст.259, ст.263-265, ст.268 ЦПК України, суд, -,

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити у повному обсязі.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ідентифікаційний номер - НОМЕР_7 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті її матері - ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 та після смерті її баби, ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , тривалістю два місяці з моменту набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 12 грудня 2019 року.

Суддя В.В.Журавський