Справа № 754/1471/19
У Х В А Л А

Іменем України

01 лютого 2019 року суддя Деснянського районного суду м. Києва Зотько Т.А., вивчивши заяву Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва» про видачу судового наказу про стягнення суми заборгованості за послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій з ОСОБА_1, -

ВСТАНОВИВ:

КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва» звернулось до суду із заявою про видачу судового наказу про стягнення суми заборгованості за послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій з ОСОБА_1 в розмірі 5241,95 грн., індексу інфляції в розмірі 828, 23 грн. та 3% річних в розмірі 221, 52 грн., а також судового збору в сумі 192,10 грн.

Статтею 160 ЦПК України передбачено, що судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених статтею 161 цього Кодексу. Із заявою про видачу судового наказу може звернутися особа, якій належить право вимоги, а також органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Порядок розгляду справ наказного провадження в порядку цивільного судочинства регламентовано Розділом ІІ Цивільного процесуального кодексу України.

Обґрунтовуючи свої вимоги до боржника, представник стягувача посилається, що квартира у житловому будинку за адресою: АДРЕСА_1, яка ним обслуговується, відповідно до свідоцтва про право на спадщину належить боржнику ОСОБА_1.

Відповідно до положень ч.4 ст.165 ЦПК України визначено, що у разі якщо боржником у заяві про видачу судового наказу вказана фізична особа, яка не має статусу підприємця, суддя не пізніше двох днів з дня надходження такої заяви, крім випадків подання заяви про видачу судового наказу в електронній формі до боржника, який має офіційну електронну адресу, звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання фізичної особи - боржника.

Згідно отриманого витягу з Реєстру територіальної громади м. Києва, вбачається, що боржником ОСОБА_1 було змінено прізвище на «Попова». Тобто особи з прізвищем зазначеним у заяві не існує.

Відповідно до вимог ч.2 ст.163 ЦПК України, заява про видачу судового наказу, зокрема повинна містити повне ім'я (прізвище, ім'я та по-батькові) фізичної особи - боржника; вимоги заявника і обставини, на яких вони ґрунтуються.

Положеннями п.1 ч.1 ст.165 ЦПК України визначено, що суддя відмовляє у видачі судового наказу, якщо заява подана з порушеннями вимог ст.163 цього Кодексу.

А відтак, враховуючи вимоги діючого цивільного процесуального законодавства, та беручи до уваги вищевказані обставини, та відсутність підтвердження факту зміну прізвища боржником ОСОБА_1, суддя дійшов висновку, щодо відмови у видачі судового наказу.

Відповідно до ч.1 ст.166 ЦПК України, відмова у видачі судового наказу з підстав, передбачених п.п. 1, 2, 8, 9 частини першоїстатті 165 цього Кодексу, не є перешкодою для повторного звернення з такою самою заявою в порядку, встановленому цим розділом, після усунення її недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст. 127, 162, 165, 258-260, ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

У видачі судового наказу за заявою Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва» про видачу судового наказу про стягнення суми заборгованості за послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій з ОСОБА_1 - відмовити.

Роз'яснити, що відмова у видачі судового наказу з підстав, передбачених п. 1 ч. 1 ст. 165 ЦПК України, не є перешкодою для повторного звернення з такою самою заявою в порядку, встановленому цим розділом, після усунення її недоліків.

Роз'яснити стягувачу, що він згідно положень ч.2 ст.161 ЦПК України також має право звернутися до суду з вимогами, визначеними ч.1 ст.161 ЦПК України в спрощеному позовному провадженні.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду м. Києва протягом п'ятнадцяти днів з дня її складання.

Учасник справи, якому повний текст ухвали суду не було вручено у день його складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга на ухвалу подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Деснянський районний суд міста Києва.

Повний текст ухвали суду складено 01.02.2019 року.

Суддя :