Справа № 149/2641/19
Провадження №2/149/808/19
Номер рядка звіту 61
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

17.12.2019 р. Хмільницький міськрайонний суд Вінницької області в складі:

головуючої судді Робак М. В.,

при секретарі Поліщук Л. А.,

за участі представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Мироненка В.О.

відповідача ОСОБА_2

розглянувши у в відкритому судовому засіданні в м. Хмільнику цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Сальницької сільської ради Хмільницького району Вінницької області про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулась до Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області із позовною заявою про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, мотивуючи свої вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Сальниця Хмільницького району Вінницької області у віці 85 років померла її мати ОСОБА_3 , після смерті якої відкрилась спадщина на земельну ділянку, площею 1.5184 га, що на території Сальницької сільської ради Хмільницького району Вінницької області. Спадкоємцями за законом першої черги після смерті ОСОБА_3 є її діти - ОСОБА_1 та ОСОБА_2 . Позивач до нотаріальної контори для прийняття спадщини не зверталась, так як лише нещодавно дізналась про наявність спадкового майна. Син спадкодавця є таким, що спадщину прийняв, так як постійно проживав із матір`ю на момент її смерті, останній не заперечує щодо прийняття спадщини сестрою, проте через поганий стан здоров`я не має змоги з`явитись до нотаріуса для подання своєї згоди щодо прийняття спадщини ОСОБА_1 , а тому позивач вимушена звертатись до суду із позовною заявою про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Представник позивача - адвокат Мироненко В.О. позовні вимоги підтримує, зазначивши, що позивач є спадкоємцем за законом після смерті матері ОСОБА_3 Вчасно в нотаріальну контору за отриманням свідоцтва про право на спадщину не звернулась, оскільки проживає в іншому населеному пункті, а крім того здійснювала догляд за братом. Брат, хоча і був зареєстрований разом з спадкодавцем, проте спадщину бажає прийняти за законом в рівних із нею частках. До нотаріуса із заявою про відмову від прийняття спадщини за заповітом відповідач не звертався, оскілики у зв"язку з проведеною операцією не міг самостійно пересуватись.

В судове засідання представник Сальницької сільської ради не з"явився, подавши заяву про розгляд справи за його відсутності, не заперечує щодо задоволення позову.

Відповідач ОСОБА_2 в судовому засіданні позовні вимоги визнав та просить їх задоволити. Зазначив, що про наявність заповіту на його ім"я йому було відомо, оскільки він разом з матір"ю ходив до сільської ради. На момент смерті матері він з нею проживав в одному будинку. До нотаріуса з заявою про відмову від прийняття спадщини не звертався у зв"язку з необізнаністю, а також станом здоров"я. Бажає спадщину прийняти разом із сестрою та не заперечує щодо оформлення нею земельної ділянки (паю).

Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази у їх сукупності, встановив таке:

ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Сальниця Хмільницького району Вінницької області у віці 85 років померла ОСОБА_3 (копія на а.с. 20), яка є матір`ю ОСОБА_2 (копія на а.с. 11) та ОСОБА_2 ( копія на а.с. 12). Прізвище позивача у зв`язку із укладенням шлюбу було змінено із « ОСОБА_4 » на « ОСОБА_5 » (копія на а.с. 13). Після смерті ОСОБА_3 залишилась в тому числі до успадкування на території Сальницької сільської ради Хмільницького району Вінницької області земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, площею 1.5184 га, що підтверджується державним актом на право власності на земельну ділянку серії ЯБ № 966544 (копії на а.с. 5-6). Згідно довідки Сальницької сільської ради № 351 від 01.04.2019 на день своєї смерті спадкодавець проживала та була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 . Разом із нею в даному житловому будинку зареєстрований та проживає ОСОБА_2 (а.с. 9). Вказане підтверджується також довідками Сальницької сільської ради про реєстрацію місця проживання особи № 1355 від 27.06.2018 (копія на а.с. 15) та № 02-19/104 від 07.11.2019 (а.с. 28) Відповідно до заповіту , складеного 19.05.2011 року, ОСОБА_3 все своє майно, де б воно не було і з чого б не складалось, заповіла сину ОСОБА_2 . Станом на 09.12.2019 заповіт не було змінено і не відмінено. (копія на а.с. 41). Випискою із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого та довідкою КНП «Хмільницький центр первинної медико-санітарної допомоги» Хмільницької районної ради від 16.03.2019 підтверджується незадовільний стан здоров`я ОСОБА_2 (копія на а.с. 10). Спадкова справа після смерті ОСОБА_3 у Хмільницькій державній нотаріальній конторі не заводилась (а.с. 38)

Згідно ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст.1217 ЦК України).

Відповідно до ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Законом визначений шестимісячний строк для прийняття спадщини та відмови від її прийняття.

Статтею 1272 ЦК України передбачено, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Якщо фізична особа склала заповіт, таким чином розпорядившись своєю власністю на випадок смерті, і не скасувала його, то у разі її смерті спадкування здійснюється за заповітом, який є останньою волею спадкодавця. Спадкування за заповітом поставлене, серед видів спадкування, на перше місце відповідно до домінанти пріоритетності волі особи. Це підтверджується статтею 1223 ЦК України, яка залишає право на спадкування спадкоємцям за законом лише за відсутності заповіту або повного чи часткового визнання заповіту недійсним, неприйняття (відмови) спадщини спадкоємцем за заповітом, усунення від права на спадкування спадкоємця за заповітом, неохоплення заповітом усієї спадщини.

З матеріалів цивільної справи вбачається, що відповідач ОСОБА_2 є єдиним спадкоємцем за заповітом, постійно проживав із спадкодавцем на момент відкриття спадщини, відмови від її прийняття до нотаріальної контори не подав, тому є таким, що спадщину прийняв. Крім того, посилання сторін на незадовільний стан здоров"я відповідача, що перешкоджав останньому подати заяву про відмову від прийняття спадщини за заповітом, судом не приймаються, оскільки з наданих довідок вбачається погіршення здоров"я ОСОБА_2 з 18.01.2019 року, тобто через рік після смерті спадкодавця.

Вказані обставини позбавляють права на спадкування спадкоємця за законом, якою є позивач ОСОБА_1 , а , отже, і підстав для визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини суд не вбачає.

Судом також не приймається визнання відповідачем позову, оскільки воно суперечить вище вказаним вимогам закондавства.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.ст. 1216, 1217, 1223, 1268, 1272 ЦК України, ст. ст. 263-265, 273, 354 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

В задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 - відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Вінницького апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Робак М. В.