Справа № 169/902/18
Провадження № 2/169/138/19
ТУРІЙСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

31 січня 2019 року смт Турійськ

Суддя Турійського районного суду Волинської області Тітівалов Р.К., вивчивши позовну заяву керівника Володимир-Волинської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Луківської селищної ради Турійського району Волинської області до ОСОБА_1 про визнання незаконним і скасування рішення та повернення земельної ділянки,

в с т а н о в и в:

Керівник Володимир-Волинської місцевої прокуратури звернувся до суду в інтересах держави в особі Луківської селищної ради Турійського району Волинської області із позовом до ОСОБА_1 про визнання незаконним і скасування рішення та повернення земельної ділянки.

Відповідно до частини 3 та 4 статті 56 ЦПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 цього Кодексу.

Пунктом 3 статті 131-1 Конституції України передбачено можливість здійснення прокуратурою представницької функції лише у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Частиною 3 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» визначено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави в разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший субєкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Аналіз частини 4 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» дає підстави стверджувати, що прокурор може підтвердити наявність підстав для представництва інтересів держави в суді шляхом надання належного обгрунтування, підтвердженого достатніми доказами, зокрема, але не виключно, повідомленням прокурора на адресу відповідного суб'єкта владних повноважень про звернення до суду, запитами, а також копіями документів, отриманих від суб'єкта владних повноважень.

У позовній заяві прокурором не доведено необхідності захисту інтересів держави саме прокурором, а також не обгрунтовано підстави звернення до суду від імені суб'єкта владних повноважень, до компентенції якого віднесені відповідні повноваження, з наданням належних доказів, які би підтверджували встановлення прокурором наявності підстав для представництва у відповідності до статті 23 Закону України «Про прокуратуру».

Посилання прокурора у позовній заяві на те, що в звязку з відсутністю коштів на сплату судового збору селищна рада просить прокурора звернутися до суду не підтверджені жодними доказами.

У наявному в матеріалах справи листі селищного голови вказано лише про відсутність коштів на сплату судового збору, жодних відомостей про неможливість звернення до суду та прохань прокурора захистити інтереси держави у листі не має.

Відсутність коштівтакож не підтверджена жодними бухгалтерськими документами, оскільки вищевказаний лист селищного голови не є належним доказом таких обставин та неможливості проведення в межах бюджетних асигнувань розподілу коштів з метою забезпечення сплати судового збору.

Крім того, відповідно до вимог статті 23 Закону України «Про прокуратуру» наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб'єктом владних повноважень, однак, до позову не додано доказів про отримання органом місцевого самоврядування повідомлення прокурора про представництво.

Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Таким чином, позовна заява не містить обґрунтування здійснення прокуратурою представництва інтересів держави в особі органу місцевого самоврядування, нездійснення або неналежним чином здійснення ним захисту своїх інтересів та підстав неможливості субєктом, в інтересах якого звернувся прокурор, самостійного здійснення захисту своїх прав.

У разі підтвердження підстав для представництва прокурору слід також усунути невідповідність позовної заяви вимогам статей 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до пункту 3 частини 3 статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Пунктом 2 частини 1 статті 176 ЦПК України передбачено, що ціна позову у позовах про витребування майна визначається вартістю майна.

Всупереч вказаним положенням процесуального закону у позовній заяві не зазначено ціни позову, дійсної вартості майна, яке прокурор просить витребувати у відповідача, та до позову не додано відповідних підтверджуючих документів.

За змістом частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви юридичною особою судовий збір сплачується:

за вимоги майнового характеру в розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

за вимоги немайнового характеру 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З позовної заяви вбачається, що предявлено дві вимоги: одну немайнового характеру визнання незаконним і скасування рішення органу місцевого самоврядування, та одну майнового характеру повернення (витребування) земельної ділянки.

З огляду на вказане, прокурору слід сплатити судовий збір за кожну вимогу окремо, виходячи із вищевказаних ставок судового збору станом на час звернення до суду, та визначити ціну позову відповідно до вимог статті 176 ЦПК України.

Таким чином, за вимогу немайнового характеру необхідно сплатити 1762 гривні.

Що стосується вимоги майнового характеру, то слід зазначити, що суд позбавлений можливості визначити точну суму судового збору за предявлення такої вимоги, оскільки до позовної заяви не додано жодних доказів про вартість спірної земельної ділянки, яку прокурор просить витребувати у відповідача.

Посилання у позовній заяві на нормативну грошову оцінку земель сільськогосподарського призначення Турійського району, як на підставу для визначення розміру судового збору, не ґрунтуються на вимогах закону, оскільки ціна позову у такій категорії справ з урахуванням вимог Закону України «Про оцінку земель» визначається вартістю витребуваного майна, яка встановлюється на підставі проведення експертної грошової оцінки.

Однак, в матеріалах справи відсутні будь-які відомості про вартість в розумінні закону витребуваної земельної ділянки.

До позовної заяви додано копію платіжного доручення, посвідчену «спеціалістом Турійського відділу ОСОБА_2», а не оригінал документу про сплату судового збору, як того вимагають норми частини 4 статті 177 ЦПК України.

Згідно з частиною 4 статті 58 ЦПК України держава, територіальна громада бере участь у справі через відповідний орган державної влади, орган місцевого самоврядування відповідно до його компетенції, від імені якого діє його керівник або представник.

Враховуючи, що позовна заява підписана керівником прокуратури, то у відповідності до частини 7 статті 177 ЦПК України до неї слід додати відповідні підтверджуючі документи.

З огляду на вказане та відповідно до зазначених положень процесуального та матеріального закону подану прокурором позовну заяву слід залишити без руху та надати строк для усунення вказаних в ухвалі недоліків шляхом сплати судового збору відповідно до вимог закону, виходячи з ціни позову (вартості витребуваної земельної ділянки) і надання оригіналів підтверджуючих документів; подання нової позовної заяви із зазначенням ціни позову, викладенням обґрунтування представництва інтересів держави; надання належних і достатніх доказів наявності підстав для звернення з позовом до суду, а також документів, що підтверджують перебування прокурора, який підписав позовну заяву, на посаді керівника.

Керуючись статтями 175, 176, 177, 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву керівника Володимир-Волинської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Луківської селищної ради Турійського району Волинської області до ОСОБА_1 про визнання незаконним і скасування рішення та повернення земельної ділянки залишити без руху.

Вказані в ухвалі недоліки позовної заяви слід усунути протягом десятиднів з дня отримання копії цієї ухвали у зазначений в ухвалі спосіб.

Розяснити, що відповідно до частини 3 статті 185 ЦПК України якщо вимоги ухвали суду у встановлений строк будуть виконані, то позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. У разі невиконання вимог цієї ухвали у встановлений судом строк позовна заява вважається неподаною і повертається.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя