Справа № 288/1686/19
Провадження № 2/288/629/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 грудня 2019 року смт. Попільня

Попільнянський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді - Рудник М. І.,

за участю секретаря судових засідань - Франчук Ю.О.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в смт. Попільня Житомирської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Корнинської селищної ради Попільнянського району Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернулась до суду з позовною заявою до Корнинської селищної ради Попільнянського району Житомирської області (далі - відповідач) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом, в якій вказує, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її баба ОСОБА_2 , яка на день смерті проживала та була зареєстрована в АДРЕСА_1 , проживала одиноко.

Місце відкриття спадщини, відповідно до частини 1 статті 1221 ЦК України, є останнє місце проживання спадкодавця.

Позивач є спадкоємцем померлої п`ятої черги та має право на успадкування майна померлої за законом.

В зв`язку з необхідністю оформити спадкові права на належне померлій спадкове майно, виникла потреба отримати у нотаріальній конторі свідоцтво про право на спадщину за законом, проте звернувшись 15 листопада 2019 року до нотаріуса, позивачу було повідомлено, що відповідно до частини 1 статті 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Строк для подання вказаної заяви для позивача закінчився 02 листопада 2015 року.

В зв`язку з тим, що заяву у шестимісячний термін позивачем подано не було, а тому нотаріус відмовив їй у заведенні спадкової справи та рекомендував звернутись до суду для подачі заяви про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

У визначений статею 1270 ЦК України шестимісячний строк, позивач заяви про прийняття спадщини не подала, в зв`язку з тим, що перебувала у декретній відпустці по догляду за дитиною ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Крім того, позивач хворіла у вказаний термін, що не давало можливості подати заяву про прийняття спадщини у визначений строк.

На сьогоднішній день, жодних заяв про прийняття спадщини за вказаним спадкодавцем, до нотаріальної контори, подано не було, спадкова справа не відкривалась та немає інших спадкоємців, які прийняли спадщину та за згодою яких позивач могла б подати питання про визначення їй додаткової строку для прийняття спадщини може бути вирішене тільки в судовому засіданні.

За інформацією зі Спадкового реєстру № 58333836, заповіт померлою на користь будь - яких інших осіб, не складався.

Позивач вважає, що пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважної причини.

Позивач просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом, після смерті баби ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , у три місяці, з дня набрання рішення суду законної сили.

Позивач в підготовче судове засідання не з`явилась, в позовній заяві просила справу розглядати без її участі.

Представник відповідача Корнинської селищної ради Попільнянського району Житомирської області в підготовче судове засідання не з`явився, надав до суду заяву в якій просив справу слухати без участі представника селищної ради, проти задоволення заявлених вимог не заперечують.

Відповідно до частини 3 статті 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Відповідно до частини 4 статті 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Частина 3 статті 211 ЦПК України визначає, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Суд, дослідивши матеріали справи приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого 05 травня 2015 року Лисівською сільською радою Попільнянського району Житомирської області, ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що складено відповідний актовий запис № 9.

Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , виданого 29 грудня 1988 року Любарською сільською радою Народицького району Житомирської області, батьками ОСОБА_1 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_3 , вказані ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , запис за № 5. Вказана інформація підтверджується також Повним витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження сформованого 15 листопада 2019 року.

Згідно свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_3 , виданого 06 серпня 1983 року Калинівською сільською радою Народицького району Житомирської області, ОСОБА_4 06 серпня 1983 року уклав шлюб з ОСОБА_5 , після реєстрації шлюбу прізвище дружини змінилось на « ОСОБА_5 », запис за № 8. Дана інформація підтверджується також Повним витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюбу сформованого 15 листопада 2019 року.

Довідкою № 505 від 10 вересня 2019 року Корнинської селищної ради Попільнянського району Житомирської області передбачено, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , уродженка села Калинівка, Народицького району, Житомирської області, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , постійно проживала та була зареєстрована до дня смерті за адресою: АДРЕСА_1 , одиноко.

Як вбачається з Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯБ № 730186, виданого 08 листопада 2007 року, ОСОБА_2 , яка проживає в селі Лисівка, на підставі розпорядження голови Попільнянської РДА від 13.09.2005 року за № 445 є власником земельної ділянки площею 1,7575 га, яка розташована в АДРЕСА_3 , цільове призначення земельної ділянки ведення товарного сільськогосподарського виробництва.

Відповідно до інформаційних довідок зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) та зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) виданих 15 листопада 2019 року приватним нотаріусом Попільнянського районного нотаріального округу Житомирської області, у Спадковому реєстрі відсутня інформація щодо ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно повідомлення № 1396/01-16 від 15 листопада 2019 року приватного нотаріуса Попільнянського районного нотаріального округу Житомирської області, ОСОБА_1 відмовлено у прийнятті заяви про прийняття спадщини після смерті баби ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , так як строк для подачі заяви про прийняття спадщини після її смерті закінчився ІНФОРМАЦІЯ_8 , вона не подала дану заяву до 02 листопада 2015 року, і тому вважається, що вона спадщину не прийняла.

Судом досліджено поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини позивачем та встановлено, що у зв`язку з тим, що вона перебувала у декретній відпустці та періодично хворіла у період для подання заяви про прийняття спадщини після смерті баби, що підтверджується Виписками з Медичної картки відносно ОСОБА_1 .

Всі вказані обставини є поважними та вплинули на своєчасність прийняття позивачем спадщини.

Спадкоємці, які протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України не подали заяву про прийняття спадщини, вважаються такими що не прийняли її.

Згідно з правилами статті 1220 ЦК України часом відкриття спадщини вважається день смерті особи, зазначений у свідоцтві про смерть, виданим відповідним державним органом реєстрації актів цивільного стану.

Відповідно до пункту 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Стаття 1261 ЦК України визначає, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно частини п`ятої статті 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до частини першої статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Як вбачається з частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Законодавцем не надається ніякого значення тривалості періоду, який пройшов з дня закінчення строку для прийняття спадщини, що не виключає можливості подачі до нотаріуса заяви про прийняття спадщини за наявності поважності причин його пропуску, також і після спливу значної кількості часу.

За змістом статей 12, 81, 89, 263 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

Встановлено, що позивач дійсно пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважної причини, тому суд вважає за необхідне визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

За вищенаведених обставин, є достатні підстави для задоволення позовних вимог та надання ОСОБА_1 додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом.

Керуючись Постановою Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30 травня 2008 року; статтями 1221, 1223, 1265, 1268-1270, 1272 ЦК України; статтями 4, 12, 13, 19, 23, 28, 48, 76, 78, 81, 128, 189-200, 211, 258, 259, 263-265, 352, 354, 355 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Корнинської селищної ради Попільнянського району Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом, після смерті баби ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , у три місяці, з дня набрання рішення суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Суддя Попільнянського

районного суду М. І. Рудник