Постанова

Іменем України

04 грудня 2019 року

м. Київ

справа № 757/16460/16-ц

провадження № 61-12158св19

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Червинської М. Є.,

суддів: Бурлакова С. Ю. (суддя-доповідач), Зайцева А. Ю., Коротенка Є. В., Коротуна В. М.,

учасники справи:

заявник - ОСОБА_1 ,

заінтересована особа 1- Державна адміністрація залізничного транспорту України (Укрзалізниця),

заінтересована особа 2- публічне акціонерне товариство «Українська залізниця»,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 15 травня 2019 року в складі колегії суддів: Олійника В. І., Ігнатченко Н. В., Таргоній Д. О.,

ВСТАНОВИВ:

1. Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У січні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою, в якій просив замінити сторону виконавчого провадження, а саме: Державну адміністрацію залізничного транспорту України (Укрзалізниця) (далі - ДАЗТ України (Укрзалізниця) на її правонаступника - публічне акціонерне товариство «Українська Залізниця» (далі - ПАТ «Українська Залізниця») у цивільній справі №757/16460/16-ц.

Заяву мотивовано тим, що рішенням Печерського районного суду міста Києва від 18 серпня 2017 року позов ОСОБА_1 задоволено частково. Визнано незаконним та скасовано наказ (розпорядження) Укрзалізниці № 11/ос від 09 березня 2016 року про припинення трудового договору (контракту). Поновлено ОСОБА_1 на посаді головного радника генерального директора консультативно-координаційної групи Департаменту організаційно-аналітичної діяльності апарату та Ради Укрзалізниці від 09 березня 2016 року. Стягнуто з ДАЗТ України (Укрзалізниця) на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу від 10 березня 2016 року до 27 липня 2017 року виходячи із середньоденного заробітку в 637,17 грн. у сумі 23 0655,54 грн. У задоволенні решти вимог позову відмовлено.

Рішення в частині поновлення на роботі допущено до негайного виконання.

На виконання рішення суду 16 серпня 2018 року видано виконавчий лист, який було пред`явлено до виконання у Печерський районний відділ державної виконавчої служби міста Києва Головного територіального управління юстиції у місті Києві та постановою заступника начальника відділу Заєць Т. І. від 22 серпня 2018 року відкрито виконавче провадження № 57054564 в частині стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 11 березня 2019 року заяву задоволено.

Замінено сторону у виконавчому провадженні на примусове виконання рішення Печерського районного суду міста Києва від 18 серпня 2017 року у справі №757/16460/16-ц з ДАЗТ України (Укрзалізниця) на її правонаступника - ПАТ «Українська Залізниця».

Суд першої інстанції виходив із того, що виходив з положень статті 422 ЦПК України, якою передбачено, що у разі вибуття однієї із сторін виконавчого провадження суд замінює таку сторону її правонаступником.

Короткий зміст рішення суду апеляційної інстанцій

Постановою Київського апеляційного суду від 15 травня 2019 року ухвалу Печерського районного суду м. Києва від 11 березня 2019 року скасовано та прийнято постанову, якою в задоволенні заяви ОСОБА_1 про заміну сторони виконавчого провадження відмовлено.

Суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що ДАЗТ України «Укрзалізниця» від 06 серпня 2014 року перебуває у стані припинення, тому остання в силу статті 28 ЦПК України 2004 року володіє цивільною процесуальною дієздатністю, є самостійним суб`єктом трудового права, як організація, що має статус юридичної особи.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

У липні 2019 року ОСОБА_1 подав касаційну скаргу до Верховного Суду, у якій, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просив скасувати постанову апеляційного суду та залишити в силі рішення суду першої інстанції.

Аргументи учасників справи

Доводи особи, яка подала касаційну скаргу

Касаційна скарга мотивована тим, що Цивільний кодекс України не містить загальної норми щодо моменту виникнення універсального правонаступництва юридичної особи, утвореної внаслідок злиття. Шляхом системно-логічного тлумачення законодавства можна зробити висновок про те, що моментом виникнення універсального правонаступництва ПАТ «Українська залізниця» є дата державної реєстрації товариства. Після створення ПАТ «Українська залізниця» реорганізаційні відносини щодо припинення підприємств транспорту, на базі яких утворилося товариство шляхом злиття, залишаються внутрішньогосподарськими відносинами цього ПАТ, і їх подальша динаміка не може впливати на права та інтереси кредиторів.

Доводи інших учасників справи

У липня 2019 року ДАЗТ України (Укрзалізниця) подало відзив на касаційну скаргу до Верховного Суду, у якому просило касаційну скаргу залишити без задоволення, а постанову апеляційного суду - без змін. Указувало, що відповідно до статті 55 ЦПК України пов`язують процесуальне правонаступництво юридичної особи при її реорганізації (злитті) саме з фактом її припинення (моментом якого є дата виключення запису про юридичну особу з Єдиного державного реєстра юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань).

Рух справи у суді касаційної інстанції

Згідно зі статтею 388 ЦПК України судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 23 вересня 2019 року справу № 757/16460/16-ц призначено судді-доповідачеві Бурлакову С. Ю.

Ухвалою Верховного Суду від 07 жовтня 2019 року справу № 757/16460/16-ц призначено до судового розгляду.

Фактичні обставини справи, встановлені судом

Суд установив, що рішенням Печерського районного суду міста Києва від 18 серпня 2017 року позов ОСОБА_1 задоволено частково. Визнано незаконним та скасовано наказ (розпорядження) Укрзалізниці №11/ос від 09 березня 2016 року про припинення трудового договору (контракту). Поновлено ОСОБА_1 на посаді головного радника генерального директора консультативно-координаційної групи Департаменту організаційно-аналітичної діяльності апарату та Ради Укрзалізниці з 09 березня 2016 року. Стягнуто з ДАЗТ України (Укрзалізниці) на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу від 10 березня 2016 року до 27 липня 2017 року виходячи із середньоденного заробітку в 637,17 грн в сумі 230 655,54 грн. У задоволенні решти вимог позову відмовлено. Рішення в частині поновлення на роботі допущено до негайного виконання.

Постановою заступника начальника відділу Печерського районного відділу державної виконавчої служби міста Київ Головного територіального управління юстиції у місті Києві від 19 грудня 2018 року відкрито виконавче провадження № 57054564 в частині стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Відповідно до інформації, яка міститься в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань ДАЗТ України (Укрзалізниці) від 06 серпня 2014 року перебуває в стадії ліквідації, а її правонаступником зазначено ПАТ «Українська Залізниця».

2. Мотивувальна частина

Позиція Верховного Суду

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до положень частини другої статі 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Частинами першою, другою статті 400 ЦПК України передбачено, що під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції.

Вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи касаційної скарги, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що касаційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Мотиви і доводи Верховного Суду та застосовані норми права

Відповідно до частини третьої статті третьої Закону України «Про акціонерні товариства», акціонерне товариство може бути створене шляхом заснування або злиття, поділу, виділу чи перетворення підприємницького (підприємницьких) товариства, державного (державних), комунального (комунальних) та інших підприємств у акціонерне товариство. Товариство вважається створеним і набуває прав юридичної особи з дати його державної реєстрації в установленому законодавством порядку.

Частиною першою статті 56 Господарського кодексу України передбачено, що суб`єкт господарювання (господарська організація) може бути утворений за рішенням власника (власників) майна або уповноваженого ним (ними) органу, а у випадках, спеціально передбачених законодавством, також за рішенням інших органів, організацій і фізичних осіб, шляхом заснування нової господарської організації, злиття, приєднання, виділу, поділу, перетворення діючої (діючих) господарської організації (господарських організацій) з додержанням вимог законодавства.

Реорганізація шляхом злиття може бути визначена як сукупність юридично значущих дій та прийняття юридичних актів, які спрямовані на припинення декількох суб`єктів господарювання та створення на їх базі нового, і характеризується переходом усіх прав та обов`язків суб`єктів, що реорганізуються, в порядку універсального правонаступництва до нового суб`єкта господарювання. Тобто, обов`язковою умовою реорганізації юридичної особи шляхом злиття є універсальне правонаступництво за її зобов`язаннями.

Тобто, правовий інститут реорганізації регулює відносини, одночасно пов`язані із припиненням тих юридичних осіб, що існують, та створенням нових господарських організацій - учасників господарського обороту (правонаступників).

Відповідно до частини першої статті 104 ЦК України, юридична особа припиняється в результаті реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації. У разі реорганізації юридичних осіб майно, права та обов`язки переходять до правонаступників.

За визначенням пункту 4 статті першої Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань», державною реєстрацією юридичних осіб, громадських формувань, що не мають статусу юридичної особи, та фізичних осіб - підприємців є офіційне визнання шляхом засвідчення державою факту створення або припинення юридичної особи.

Згідно частиною третьою статті 4 Закону «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань», у разі злиття юридичних осіб здійснюється державна реєстрація новоутвореної юридичної особи та державна реєстрація припинення юридичних осіб, що припиняються у результаті злиття. Припинення вважається завершеним з дати державної реєстрації припинення юридичних осіб, що припиняються у результаті злиття. Отже, цією нормою визначається винятково момент припинення реорганізаційних відносин при злитті.

При універсальному правонаступництві майно особи, як сукупність прав та обов`язків, які їй належать, переходить до правонаступника як єдине ціле, причому в цій сукупності єдиним актом переходять всі окремі права та обов`язки, які належали на момент правонаступництва праводавцю, незалежно від того, виявлені вони на цей момент чи ні. При універсальному правонаступництві, зважаючи на відсутність повної визначеності у складі майна, правонаступник спрямовує свою волю не на набуття окремих прав або обов`язків, а на набуття усієї їх сукупності. В результаті він вступає навіть в такі правовідносини, про існування яких міг не знати.

Чинний Цивільний кодекс України не містить загальної норми щодо моменту виникнення універсального правонаступництва юридичної особи, утвореної внаслідок злиття. Шляхом системно-логічного тлумачення законодавства можна зробити висновок про те, що моментом виникнення універсального правонаступництва ПАТ «Українська залізниця» є дата державної реєстрації товариства.

Юридична особа вважається створеною з дня її державної реєстрації (частина четверта статті 87 ЦК).

Після створення ПАТ «Українська залізниця» реорганізаційні відносини щодо припинення підприємств транспорту, на базі яких утворилося товариство шляхом злиття, залишаються внутрішньогосподарськими відносинами цього ПАТ, і їх подальша динаміка не може впливати на права та інтереси кредиторів.

Правонаступництво відображає зміну суб`єктного складу у господарських правовідносинах, змістом яких є відповідні права та обов`язки, на підставі певного юридичного факту або юридичного складу (прийняття рішення про реорганізацію, затвердження передавального акту). Саме зміна суб`єктного складу зумовлює перехід до нового суб`єкта прав та обов`язків юридичної особи, що реорганізується.

Тому універсальне правонаступництво при злитті можна визначити як зміну суб`єктного складу правовідношення в силу закону, внаслідок чого усі права та обов`язки правопопередників переходять до правонаступника.

Реорганізаційні відносини при злитті проходять такі етапи розвитку, кожен з яких ґрунтується на певних юридичних фактах:

1) прийняття рішення засновника (учасників) юридичних осіб або уповноваженим органом державної влади про злиття;

2) етап діяльності спеціально створеного органу - Комісії з утворення публічного акціонерного товариства «Українська залізниця».

Результатом діяльності цієї Комісії є складання зведених актів оцінки майна, що вноситься до статутного капіталу товариства; зведених передавальних актів майна, земельних ділянок; проект статуту товариства.

На виконання вимог статті 107 ЦК України, мають бути складені передавальні акти щодо підприємств та установ залізничного транспорту загального користування, що припиняються шляхом злиття, - для державної реєстрації припинення юридичних осіб.

Як убачається із Додатку 5 до постанови Кабінету Міністрів України № 200, до Зведеного акту оцінки майна, що вноситься до статутного капіталу ПАТ «Українська залізниця» додаються передавальні акти та зведені передавальні акти;

3) державна реєстрація новоутвореної юридичної особи та державна реєстрація в Єдиному державному реєстрі юридичної особи - правопопередника (правопопередників). При цьому, державна реєстрація новоутвореної особи та державна реєстрація особи, що припиняється, можуть не збігатися в часі.

Слід звернути увагу на те, що злиття господарських організацій має свою економічну сутність та призначення - об`єднання капіталів та укрупнення бізнесу.

Однією з особливостей утворення ПАТ «Українська залізниця», відповідно до частини 2 статті другої Закону «Про особливості утворення публічного акціонерного товариства залізничного транспорту загального користування», є те, що утворення Товариства не потребує попереднього дозволу Антимонопольного комітету України. Утворення ПАТ «Українська залізниця» є економічною концентрацією, матеріальною основою якого є об`єднання цілісних майнових комплексів підприємств залізничного транспорту та їх структурних підрозділів.

Законом України «Про особливості утворення публічного акціонерного товариства залізничного транспорту загального користування» від 23 лютого 2012 № 4442-VI визначено правові, економічні та організаційні особливості утворення публічного акціонерного товариства залізничного транспорту загального користування, 100 % акцій якого належать державі.

Відповідно до частини третьої статті другої Закону «Про особливості утворення публічного акціонерного товариства залізничного транспорту загального користування», товариство утворюється як публічне акціонерне товариство, 100 відсотків акцій якого закріплюються в державній власності, на базі Державної адміністрації залізничного транспорту України, а також підприємств, установ та організацій залізничного транспорту загального користування, які реорганізовуються шляхом злиття. За наявності визначених законом особливостей створення ПАТ «Українська залізниця», сутність злиття та універсального правонаступництва при злитті як імперативних юридичних конструкцій в будь-якому випадку залишається незмінною.

Універсальне правонаступництво зафіксовано в частині другій пункту другого Статуту ПАТ «Українська залізниця», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 02 вересня 2015 року товариство є правонаступником всіх прав та обов`язків Укрзалізниці та підприємств залізничного транспорту.

Отже моментом виникнення універсального правонаступництва ПАТ «Українська залізниця» є дата державної реєстрації товариства.

З Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань вбачається, що 21 жовтня 2015 здійснено державну реєстрацію ПАТ «Українська залізниця».

Враховуючи викладене, суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що ПАТ «Українська залізниця» є правонаступником прав і обов`язків ДАЗТ України (Укрзалізниці).

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Згідно статті 413 ЦПК України суд касаційної інстанції скасовує постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково і залишає в силі судове рішення суду першої інстанції у відповідній частині, якщо встановить, що судом апеляційної інстанції скасовано судове рішення, яке відповідає закону.

За таких обставин ухвалене судом апеляційної інстанції судове рішення не можна вважати законним та обґрунтованим, тому воно підлягає скасуванню із залишенням в силі рішення суду першої інстанції.

Щодо судових витрат

Згідно з частиною тринадцятою статті 141 ЦПК України, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

ОСОБА_1 було сплачено судовий збір за подання касаційної скарги у розмірі 384,20 грн, а тому з ПАТ «Українська залізниця» на користь позивача підлягають стягненню понесені ним судові витрати на сплату судового збору.

Керуючись статтями 400, 409, 413, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії Другої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Постанову Київського апеляційного суду від 15 травня 2019 року скасувати.

Ухвалу Печерського районного суду м. Києва від 11 березня 2019 року залишити в силі.

З моменту прийняття постанови суду касаційної інстанції постанова Київського апеляційного суду від 15 травня 2019 року втрачає законну силу.

Стягнути з публічного акціонерного товариства «Українська залізниця» на користь ОСОБА_1 384,20 грн судових витрат, понесених на сплату судового збору.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий М. Є. Червинська

Судді: С. Ю. Бурлаков

А. Ю. Зайцев

Є. В. Коротенко

В. М. Коротун