20 червня 2019 року Херсонський міський суд Херсонської області у складі:
головуючого судді Майдан С.І.
при секретарі Красновського В.І.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Херсоні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання осіб такими, що втратили право користування жилим приміщенням,
Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з вказаним позовом про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням. Свої позовні вимоги обґрунтувала тим, що вона є власником квартири АДРЕСА_1 . У квартирі зареєстрований відповідач ОСОБА_2 , який не є членом сім`ї позивача, а був зареєстрований попереднім власником квартири. Відповідач у зазначеній квартирі не проживає. Позивач зазначає, що перебування відповідача на реєстраційному обліку перешкоджає у реалізації нею прав власності як нового власника, також остання змушена нести додаткові витрати на комунальні послуги за осіб, які не мають права користування її житлом, тому позивач звернулася до суду з даним позовом та просить визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , таким, що втратив право користування квартирою АДРЕСА_1 , та стягнути з відповідача понесені судові витрати.
В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явилася, надала повноваження представника ОСОБА_3 , який в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву про розгляд справи за відсутності сторони позивача, заявлені позовні вимоги підтримує, проти ухвалення заочного рішення по справі не заперечує.
Відповідач в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлений у встановленому законом порядку, шляхом направлення судової повістки за місцем реєстрації відповідача, яка повернулася за закінченням терміну зберігання.
Відповідно до ч.1, 3 ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться. Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.
Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що згідно договору купівлі-продажу від 04.07.2018 року, посвідченого приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Сперчун О.О., ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 , що також підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 04.07.2018 року.
Згідно довідки ТОВ «Виробничо-житловий центр» за адресою: АДРЕСА_2 зареєстрований колишній мешканець ОСОБА_2 з 13.12.2000 року.
З акту ТОВ «Виробничо-житловий центр» вбачається, що за адресою: АДРЕСА_2 ОСОБА_2 не проживає.
Згідно відомостей адресно-довідкового підрозділу ГУДМС УДМС України в Херсонській області ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 з 13.12.2000 року.
Відповідно до ч.1 ст.319 Цивільного кодексу України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
Згідно ч.1 ст.383 Цивільного кодексу України власник житлового будинку має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім`ї, інших осіб.
Згідно ст.391 Цивільного кодексу України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.
Відповідно до ст.150 Житлового кодексу України громадяни, які мають у приватній власності будинок, користуються ним для особистого проживання і проживання членів їх сімей, мають право розпоряджатися цією власністю на свій розсуд: продавати, дарувати, заповідати, здавати в оренду, обмінювати, закладати, укладати інші не заборонені законом угоди.
Судом встановлено, що відповідач ОСОБА_2 не є членом сім`ї позивача ОСОБА_1 та остання не надавала згоди користуватися належною їй на праві власності квартирою відповідачу.
Отже, право користування членів сім`ї власника квартири кореспондується та є похідним від права власності на будинок попереднього власника.
Таким чином, з моменту реєстрації договору купівлі-продажу від 04.07.2018 року право власності ОСОБА_4 припинилося, відповідно, припинилося право користування не тільки самого власника, а й усіх членів його сім`ї, зокрема, ОСОБА_2 , та виникло у ОСОБА_1 , яка в свою чергу не надавала згоди на користування жилим приміщенням квартири ОСОБА_2 .
Враховуючи зазначене, суд вважає позов ОСОБА_1 про визнання ОСОБА_2 таким, що втратив право користування жилим приміщенням, обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.
У відповідності до положень ст.141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню понесені судові витрати по сплаті судового збору в сумі 704,80 гривень.
Керуючись ст.ст.12, 13,76, 81, 89, 141, 259, 263-265, 280-284, 355 ЦПК України, ст.ст.319, 383, 391 ЦК України, ст.150 Житлового кодексу України, суд
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання осіб такими, що втратили право користування жилим приміщенням, задовольнити.
Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , таким, що втратив право користування квартирою АДРЕСА_1 .
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь ОСОБА_1 судові витрати по сплаті судового збору в сумі 704,80 гривень.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до апеляційного суду Херсонської області в порядку ст. 355 ЦПК України.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя: С.І.Майдан