РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун. № 759/1148/19

пр. № 2/759/3225/19

06 серпня 2019 року м.Київ

Святошинський районний суд м. Києва

у складі:

головуючого судді Миколаєць І.Ю.,

при секретарі Шелудько В.В.,

за участю позивача ОСОБА_1

представника позивача ОСОБА_2

представника відповідача Рябової Л.С.

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Житлово-будівельного кооперативу «Верстат-3» (03148, м. Київ, просп. Л. Курбаса, 5), Київської міської ради (01044, м. Київ, вул. Хрещатик, 36) про визнання права власності в порядку спадкування за законом,

В С Т А Н О В И В:

18.01.2019 року засобами поштового зв`язку ОСОБА_1 , звернулася до Святошинського районного суду м. Києва з позовом, в якому просить суд: визнати за нею право власності на 1/2 частину двокімнатної квартири АДРЕСА_2 в порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати ОСОБА_4 , після смерті якої залишилося спадкове майно, а саме: Ѕ частина квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 . Окрім позивача спадкоємцем цієї спадщини є син померлої ОСОБА_5 , якому належить інша Ѕ частки вказаної квартири. Після смерті матері, у строки, визначені чинним законодавством, позивач звернулася до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Забігайла С.Ю. із заявою про прийняття спадщини після померлої, однак відповідною постановою від 19.09.2018 року у вчиненні нотаріальної дії було відмовлено, оскільки у матеріалах спадкової справи відсутній документ, що посвідчує право власності матері позивача - ОСОБА_4 на зазначене спадкове майно. Позивач зазначає, що документ який посвідчує право власності на Ѕ квартири, що належить померлій, відсутній, оскільки за життя її мати - ОСОБА_4 належним чином не оформила право власності, у зв`язку з чим позивач змушена звернутися до суду за захистом свого порушеного права.

Ухвалою Святошинського районного суду міста Києва від 23 січня 2019 року відкрито провадження у даній цивільній справі, прийнято до розгляду позовну заяву, за правилами загального позовного провадження, учасникам справи встановлені строки для подання заяв по суті справи.

У судовому засіданні позивач ОСОБА_1 та її представник адвокат Ющенко Ю.В. позовні вимоги підтримують та просять позов задовольнити.

Представник відповідача Житлово - будівельний кооператив «Верстат-3» в судове засідання не зявився. До суду надіслав заяву в якій позовні вимоги визнає та не заперечує проти їх задоволення, просив проводити розгляд справи без їх участі.

Представник відповідача Київсьої міської ради в судове засідання не зявився. До суду надіслав відзив, в якому не заперечує проти задоволення позовних вимог, просить проводити розгляд справи без його участі.

Як убачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 (дошлюбне прізвище ОСОБА_1 ) народилася у м. Києві, батьками якої є ОСОБА_7 та ОСОБА_4 , про що в книзі реєстрації актів громадянського стану про народження зроблено відповідний запис та підтверджується свідоцтвом про народження, виданим Дніпровським РАЦС 27.11.1976 року.

08.06.2002 року ОСОБА_1 зареєструвала шлюб з ОСОБА_9 , змінивши прізвище на ОСОБА_1 , що підтверджується свідоцтвом про одруження, виданим 08 червня 2002 року, серії НОМЕР_1 та в книзі реєстрації актів одруження зроблено запис №632.

ОСОБА_5 є рідним братом позивача та його матір`ю є ОСОБА_4 .

ОСОБА_4 , мати позивача, померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Києві, що підтверджується свідоцтвом про смерть НОМЕР_2 , виданим Відділом реєстрації смерті у м. Києві 31.07.2011 року, запис №13449.

Померла ОСОБА_4 була зареєстрована та фактично проживала за адресою: АДРЕСА_1 з 09.11.2004 року, після смерті та (на цій підставі) 16.08.2011 року її було знято з реєстрації

За час життя ОСОБА_4 під час вступу її чоловіка ОСОБА_11 до житлово-будівельного кооперативу "Верстат-3" перебувала з ним в зареєстрованому шлюбі, пай за кооперативну квартиру, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 , виплачувався спільно подружжям і був виплачений повністю у період їхнього шлюбу.

Відповідно до п. 5 технічної характеристики що зазначена у технічному паспорті, виготовленого 25.05.2018 року Комунальним підприємством Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації», вартість квартири складає 138416,00 (сто тридцять вісім тисяч чотириста шістнадцять,00) гривень.

Позивач ОСОБА_1 19.09.2018 року звернулася до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Забігайла С.Ю. із заявою про прийняття спадщини за законом після смерті її матері ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

На момент смерті ОСОБА_4 позивач, ОСОБА_1 була зареєстрована та проживала разом з померлою, за адресою: АДРЕСА_1 .

Обставини щодо місця проживання підтверджуються довідкою №003182495 від 07.09.2018 року наданою Відділом з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації.

19.09.2018 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Забігайло С.Ю., винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, якою гр. ОСОБА_1 відмовлено у вчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на Ѕ частину квартири, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 , у зв`язку з відсутністю документу, що посвідчує право власності спадкодавиці гр. ОСОБА_4 на зазначене спадкове майно.

При таких обставинах, в силу положень ст.ст. 22, 28 КпШС України, що діяв у період сплати пайового внеску та паєнакопичення за квартиру подружжям, квартира є спільною сумісною власністю подружжя, кожен з них мав рівні права володіння, користування, розпорядження квартирою і їх частки в квартирі є рівними.

Відповідно до ст. 1216 Цивільного кодексу України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно із ст. 1218 Цивільного кодексу України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

За вимог ст. 1223 Цивільного кодексу України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Статтею 1261 Цивільного кодексу України передбачено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

В силу ч. 1 ст. 1268 Цивільного кодексу України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ч. 1 ст. 1267 Цивільного кодексу України частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом є рівними.

Позивач ОСОБА_1 є спадкоємцями першої черги за законом ОСОБА_4 , оскільки остання є її матір`ю, що підтверджується матеріалами справи.

Оскільки ОСОБА_5 15.05.2018 року, приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу Забігайлу С.Ю. подано заяву про відмову від прийняття спадщини після померлої матері, про що нотаріус вказує у постанові про відмову у вчинені нотаріальної дії №35/02-31 від 19.09.2018 року, єдиним спадкоємцем є ОСОБА_1 .

За приписами ч. 1 ст. 1269 Цивільного кодексу України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до п.п. 4.14, 4.15, 4.18. п. 4 Глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженої наказом Міністерства юстиції України 22.02.2012 № 296/5, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 22 лютого 2012 року № 282/20595, при видачі свідоцтва про право на спадщину нотаріус обов`язково перевіряє: факт смерті спадкодавця, час і місце відкриття спадщини, наявність підстав для закликання до спадкоємства, якщо має місце спадкування за законом, прийняття спадкоємцем спадщини у встановлений законом спосіб, склад спадкового майна, на яке видається свідоцтво про право на спадщину. На підтвердження цих обставин від спадкоємців витребовуються документи, які підтверджують вказані факти.

Видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації, проводиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів щодо належності цього майна спадкодавцеві та перевірки відсутності заборони або арешту цього майна.

Якщо до складу спадкового майна входить нерухоме майно, що підлягає реєстрації (за винятком земельної ділянки), нотаріус виготовляє витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. За відсутності у спадкоємця необхідних для видачі свідоцтва про право на спадщину документів нотаріус роз`яснює йому процедуру вирішення зазначеного питання в судовому порядку.

За нормою ч. 1 ст. 15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до ч. 2 ст. 328 Цивільного кодексу України право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Згідно із ст. 392 Цивільного кодексу України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Пунктом 3 частини 1 статті 34 Закону України «Про нотаріат» встановлено, що нотаріуси наділені повноваженнями щодо вчинення нотаріальної дії по видачі свідоцтва про право на спадщину.

Згідно із ст. 67 Закону України «Про нотаріат» свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, встановленому цивільним законодавством, на ім`я всіх спадкоємців або за їх бажанням кожному з них окремо.

За ст. 1297 Цивільного кодексу України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право власності на спадщину на нерухоме майно, тобто заміна власника майна, що підлягає державній реєстрації, неможлива без перереєстрації права власності. Тому свідоцтво про право на спадщину є обов`язком, коли об`єктом спадкування є нерухоме майно, що підлягає обов`язковій державній реєстрації.

Якщо право власності на нерухоме майно відповідно до закону підлягає державній реєстрації, право власності виникає з моменту державної реєстрації (абз. 3 ч. 2 ст. 331 Цивільного кодексу України).

За ч.ч. 2, 3 ст. 3 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» речові права на нерухоме майно та їх обтяження, що підлягають державній реєстрації відповідно до цього Закону, виникають з моменту такої реєстрації. Речові права на нерухоме майно та їх обтяження, що виникли до 1 січня 2013 року, визнаються дійсними за наявності однієї з таких умов: 1) реєстрація таких прав була проведена відповідно до законодавства, що діяло на момент їх виникнення; 2) на момент виникнення таких прав діяло законодавство, що не передбачало їх обов`язкової реєстрації.

Пунктом 1.4 наказу Державного комітету України по житлово-комунальному господарству № 56 від 13.12.1995 року «Про затвердження Правил державної реєстрації об`єктів нерухомого майна, що знаходяться у власності юридичних та фізичних осіб» визначалося, що державну реєстрацію об`єктів нерухомого майна здійснюють державні підприємства - бюро технічної інвентаризації місцевих органів державної виконавчої влади на підставі відповідних правовстановлюючих документів, за рахунок коштів власників нерухомого майна.

Таким чином, з викладеного вбачається, що до позивача ОСОБА_1 після смерті її матері ОСОБА_4 перейшло право на 1/2 частину квартири АДРЕСА_2 , яке вона не має змоги оформити відповідно до вимог законодавства, у зв`язку з відсутністю у неї документу, що посвідчує право власності ОСОБА_4 на зазначене спадкове майно, що позбавляє позивача можливості набуття права власності на вказаний об`єкт нерухомості у позасудовому порядку. В той же час право власності ОСОБА_4 на 1/2 частину квартири АДРЕСА_2 , підтверджується матеріалами справи.

Зазначене узгоджується із правовою позицією, яку висловив Пленум Верховного Суду України у п. 23 вказаної вище, де роз`яснюється, що Свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Аналізуючи вищевикладені доводи в їх сукупності, суд приходить до висновку про обґрунтованість заявлених позивачем позовних вимог та задоволення позову ОСОБА_1 до Житлово-будівельного кооперативу «Верстат-3», Київської міської ради про визнання права власності на нерухоме майно у порядку спадкування за законом.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 82, 141, 212, 258, 259, 264, 265, 268 ЦПК України, ст. ст.1216, 1218, 1220, 1222, 1223 ЦК України, суд

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП: ) до до Житлово-будівельного кооперативу «Верстат-3», Київської міської ради про визнання права власності на нерухоме майно у порядку спадкування за законом - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_3 право власності на Ѕ частину квартири АДРЕСА_2 в порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі розгляду справи (вирішення питання ) без повідомлення сторін зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасники справи якому рішення не було вручене у день його складення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Київського апеляційного суду, при цьому відповідно до п. п. 15.5 п. 15Перехідних положень ЦПК України в редакції Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» № 2147-VIII від 03.10.2017 року до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією кодексу.

Суддя І.Ю.Миколаєць