Справа № 306/2465/19
Провадження № 2/306/932/19
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

16 грудня 2019 року м.Свалява

Свалявський районний суд Закарпатської області в складі судді Тхір О.А., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 , до Свалявської районної державної адміністрації, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ТзОВ "Тесаник" про визнання дій протиправними та зобов`зання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся в суд з позовною заявою від імені та в інтересах ОСОБА_2 до Свалявської районної державної адміністрації, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ТзОВ "Тесаник" про визнання дій протиправними та зобов`зання вчинити певні дії, одночасно із позовною заявою надав заяву про забезпечення позову в інтересах ОСОБА_2 .

Відповідно до частини першої статті 58 Цивільного процесуального кодексу України, сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Вимоги щодо форми та змісту будь-якої письмової заяви, клопотання, заперечення, а також документів, що до них додаються, визначені ст. 183 ЦПК України.

Так, згідно з ч. 2 ст. 183 ЦПК України письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

Відповідно до ч. 8 ст. 62 ЦПК України у разі подання представником до суду заяви, скарги, клопотання він додає довіреність або інший документ, що посвідчує його повноваження, якщо в справі немає підтвердження такого повноваження на момент подання відповідної заяви, скарги, клопотання.

Згідно п. 2 ч. 6 ст. 19 ЦПК України малозначними справами є: справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб .

Спір у даній про визнання дій протиправними та зобов`зання вчинити певні дії, враховуючи характер спірних правовідносин та суть спору, які пов`язані із правом власності щодо нерухомого майна (земельної ділянки), не може бути віднесено до малозначних і згідно 274 ЦПК України не може розглядатися в порядку спрощеного позовного провадження, а розглядається за правилами загального позовного провадження.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник: під час розгляду спорів , що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах ( малозначні справи ) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених устатті 61цього Кодексу .

З системного аналізу ст. ст. 19, 60 , 274 ЦПК України вбачається, що представником у суді у справах щодо спорів, які виникають з оспорювання права власності на нерухоме майно та які не можуть бути віднесені до малозначних, може бути лише адвокат або законний представник.

При цьому, згідно з ч. 4 ст. 62 ЦПК України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Згідно ч. 1 ст. 20 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» під час здійснення адвокатської діяльності адвокат має право вчиняти будь-які дії, не заборонені законом, правилами адвокатської етики та договором про надання правової допомоги, необхідні для належного виконання договору про надання правової допомоги, зокрема, складати заяви, скарги, клопотання, інші правові документи та подавати їх у встановленому законом порядку.

У разі подання представником до суду заяви, скарги, клопотання він додає довіреність або інший документ, що посвідчує його повноваження, якщо в справі немає підтвердження такого повноваження на момент подання відповідної заяви, скарги, клопотання. (ч. 8 ст. 62 Цивільного процесуального кодексу України)

Згідно із ч. 1 ст. 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Ордер - письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката (ч. 2 ст. 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).

Частина 3 ст. 26 даного Закону України визначає, що повноваження адвоката як захисника або представника в господарському, цивільному, адміністративному судочинстві, кримінальному провадженні, розгляді справ про адміністративні правопорушення, а також як уповноваженого за дорученням у конституційному судочинстві підтверджуються в порядку, встановленому законом.

Частиною 4 ст. 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» встановлено, що адвокат зобов`язаний діяти в межах повноважень, наданих йому клієнтом, у тому числі з урахуванням обмежень щодо вчинення окремих процесуальних дій.

Отже, в цивільному судочинстві згідно з вимогами статті 62 ЦПК України допустимим доказом повноважень адвоката як представника позивача є виключно довіреність або ордер.

За відсутності ордера, довіреність повинна містити інформацію, що повноваження на представництво в суді надано саме адвокату, а не громадянину.

Така правова позиція зазначена в постанові Верховного Суду від 18.06.2018 (справа № 910/15163/17).

Аналіз наведених положень законодавства дає підстави для висновку, що, по-перше, повноваження представника позивача, яким є адвокат, повинні бути підтверджені оригіналом ордеру, виданого на ведення справи в суді або довіреністю; по-друге, ордер на відміну від довіреності не вказує обсяг повноважень, наданих адвокату.

Слід також зазначити, що повноваження адвоката, зокрема, в даному випадку щодо підписання позовної заяви, повинно підтверджуватись домовленістю сторін у довіреності з доданням доказів того, що представник за довіреністю має право на зайняття адвокатською діяльністю.

Зі змісту довіреності від 04.10.2018 не вбачається, що повноваження з представництва позивачем ОСОБА_2 надані саме особі яка є адвокатом, зокрема, не надано доказів на підтвердження відомостей, що ОСОБА_1 має право на зайняття адвокатською діяльністю Також матеріали справи не містять жодних доказів того, що ОСОБА_1 є особою, яка має право на зайняття адвокатською діяльністю.

Тобто довіреність сама по собі не є доказом, який підтверджує повноваження ОСОБА_1 діяти від імені ОСОБА_2 при зверненні до суду з позовними вимогами, у справах, які не є малозначними, а також не свідчить про те, що у відносинах з довірителем ОСОБА_1 як представник за довіреністю, виступає у статусі адвоката, або що він має повноваження законного представника ОСОБА_2

За таких обставин суд не вбачає підстав вважати, що ОСОБА_1 уповноважений представляти інтереси ОСОБА_2 при зверненні до суду з вимогами, що стосуються спору щодо нерухомого майна та подавати від її імені будь-які заяви чи клопотання.

Тобто дану позовну заяву та заяву про забезпечення позову подано представником, який не надав доказів, що є адвокатом, та не надав доказів, що він є законним представником ОСОБА_2 та має право діяти від її імені.

Згідно з п.1ч.4 ст. 185 ЦПК України заява повертається у випадках, якщо заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Керуючись ч. 3 ст. 26 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність», ст.ст. 19 , 60 ч. 1, 2, 62, 185, 258-261, 247 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 , до Свалявської районної державної адміністрації, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ТзОВ "Тесаник" про визнання дій протиправними та зобов`зання вчинити певні дії, разом з додатками та із заявою ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 , про забезпечення позову, - повернути ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 .

Роз`яснити представнику ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення через Свалявський районний суд Закарпатської області в порядку, визначеному ст. 354- 356 ЦПК України.

Суддя Свалявського районного суду

Закарпатської області О.А. Тхір

16.12.2019