Провадження № 2/761/7135/2019
12 грудня 2019 року у Шевченківський районний суд міста Києва у складі:
головуючого - судді Рибака М.А.,
за участі секретаря Орел П.Ю.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Шевченківського районного суду міста Києва в залі судових засідань цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -
ОСОБА_1 звернулася до Київського апеляційного суду з заявою про визначення підсудності цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.
Ухвалою Київського апеляційного суду від 20 серпня 2019 року підсудність даної позовної заяви визначено Шевченківському районному суду міста Києва.
Позивач свої вимоги обґрунтовує тим, що 25.12.2017 року вона із відповідачем зареєстрували шлюб. Разом з тим, спільне життя не склалось через відсутність взаєморозуміння, сторони спільного господарства не ведуть, фактично сім`я розпалась. Вважає, що вказані обставини роблять неможливим примирення та подальше збереження сім`ї з відповідачем. Від шлюбу сторони дітей не мають, однак розірвати шлюб через органи РАГС не виявляється за можливе, оскільки відповідач не бажає туди з`являтись.
Ухвалою суду від 25.09.2019 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання на 07.11.2019 року.
Ухвалою суду від 07.11.2019 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті на 12.12.2019 року.
Позивач в судове засідання не з`явилась, подала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала в повному обсязі, просила суд шлюб розірвати, з приводу ухвалення заочного рішення не заперечувала.
Відповідач в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином.
Суд, відповідно до ст.ст. 223, 280 ЦПК України вважає за можливе розглянути справу на підставі наявних у ній матеріалів за відсутності ОСОБА_2 , оскільки неявка відповідача не перешкоджає постановленню заочного рішення, проти чого не заперечувала позивач.
Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом, сторони зареєстрували шлюб 25.12.2017 року у Посольстві України в Королівстві Таїланд, про що складено відповідний актовий запис 8 (а.с. 5).
Відповідно до ст.ст. 21, 24 СК України, шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Частиною 3, 4 ст. 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.
Згідно з ч. 2 ст. 104 СК України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання.
Відповідно до ч. 1 ст. 110 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.
Відповідно до статті 112 СК України шлюб розривається, якщо судом буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом, сторони сімейні відносини не підтримують, не ведуть спільного господарства.
Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що шлюб між сторонами носить формальний характер, розірвання шлюбу відповідає дійсній волі позивача та відповідача, а тому є усі підстави для розірвання шлюбу, оскільки подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу буде суперечити їхнім інтересам, а також положенням статті 51 Конституції України, відповідно до яких шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка.
Керуючись ст.ст.12, 13, 81, 141, 223 258, 265, 268, 280, 282, 353 ЦПК України і на підставі ст.ст.21, 24, 56, 104-105, 110, 112 Сімейного кодексу України, суд, -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Шлюб, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , який був зареєстрований 25 грудня 2017 року у Посольстві України в Королівстві Таїланд, про що складено відповідний актовий запис 8 - розірвати.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня отримання його копії.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Шевченківський районний суду м.Києва протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Реквізити сторін:

ОСОБА_1 : АДРЕСА_1 .

ОСОБА_2 : АДРЕСА_2 .

СУДДЯ М.А. РИБАК