ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-п/753/200/18
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"01" лютого 2019 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді: Заставенко М.О.,

за участю:

секретаря судового засідання - Долі М.А.,

представника заявника: ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві заяву представника відповідача ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва від 06.03.2017 року,

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 06.03.2017 позов ОСОБА_4 до ОСОБА_5, ОСОБА_3, ОСОБА_5 про визнання осіб такими, що втратили право користування жилим приміщенням та стягнення заборгованості по квартирній платі та комунальним послугам в порядку регресу- задоволено. Визнано ОСОБА_5, ОСОБА_3, ОСОБА_5 такими, що втратили право користування житловим приміщенням за адресою: АДРЕСА_1. Стягнуто солідарно з ОСОБА_5, ОСОБА_3 та ОСОБА_5 на користь ОСОБА_4 суму коштів 35 690,13 грн. та витрати по сплаті судового збору у розмірі 600,50 грн.

29.11.2018 адвокат ОСОБА_2 в інтересах відповідача ОСОБА_3 звернулась до Дарницького районного суду м. Києва заяву про перегляд вищевказаного заочного рішення суду.

Звертаючись із заявою про перегляд заочного рішення відповідач зазначила про те, що їй не було відомо про розгляд справи, вона не отримувала повідомлення та виклики у призначені судові засідання, тобто не була належним чином повідомлена про час та місце розгляду справи. Також відповідач зазначила про те, що суд ухвалив заочне рішення на підставі недоведених, неповно встановлених обставин, що мають значення для справи.

Оскільки заяву про перегляд заочного рішення відповідач подав після закінчення встановленого процесуальним законом двадцятиденного строку, нею подана заява про його поновлення з тих підстав, що про наявність заочного рішення вона дізналася лише 14.11.2018 року.

В судовому представник відповідача заяву підтримав, просив її задовольнити. Додатково зазначила, що в провадженні Шевченківського районного суду м.Києва перебуває кримінальна справа за обвинувальним актом відносно посадових осіб Кредитної спілки «Фінансова країна» (рішення суду не прийнято) з якою ОСОБА_5 укладала договір іпотеки та на підставі якого право власності було зареєстровано за позивачем ОСОБА_4, реєстрація оскаржується відповідачем ОСОБА_3 в судовому порядку (рішення судом не прийнято). Також при прийняті рішення судом не враховано, те що власник квартири - позивач ОСОБА_4 без згоди особи яка була зареєстрована в квартирі, погасив заборгованість за комунальні послуги. Також за заявою ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення керівництвом Кредитної спілки «Фінансова країна» були внесені відомості до ЄРДР на підставі ухвали слідчого судді від 30.01.2019.

Інші учасники справи у судове засідання не прибули, про час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином. Заяв про участь у розгляді справи не надійшло.

Вивчивши матеріали справи, суд знайшов обґрунтованими доводи представника відповідача щодо поважності причин пропущення ним строку подання заяви про перегляд заочного рішення, що є підставою для його поновлення.

Заслухавши учасників справи, дослідивши надані представником відповідача докази та матеріали цивільної справи № 753/16825/14-ц, суд вважає заяву про перегляд заочного рішення необґрунтованою з таких підстав.

Відповідно до положень ст. 288 ЦПК України підставою для скасування заочного рішення є існування одночасно таких обставин: відповідач не з'явився в судове засідання та (або) не повідомив причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Аналогічна норма за виключенням вказівки на неподання відзиву на позовну заяву містилася і в ч. 1 ст. 232 ЦПК України в редакції Закону від 18.03.2004 №1618-IV.

Тобто, згідно чинного законодавства, скасування заочного рішення суду можливе за наявності таких умов, як поважність причини неявки в судове засідання, про які відповідач не зміг завчасно повідомити та зазначення доказів, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Так, поважними причинами неявки можуть бути хвороба, тривале відрядження, інші обставини, що об'єктивно перешкоджають явці до судового засідання, які, безумовно, повинні бути підтверджені документально відповідними доказами, тобто, повинні додаватися до заяви про перегляд заочного рішення. Крім того, відповідач має подати документи, що свідчать про неможливість повідомити суд про причини неявки у судове засідання.

Наявність вищенаведених обставин повинна бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них, заочне рішення скасуванню не підлягає.

У рішенні ЄСПЛ від 03.04.2008 № 3236/03, § 41«Пономарьов проти України» суд вказав, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

З урахуванням вищенаведеного, суд приходить до висновку, що відповідач ОСОБА_3 у справі належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи, була обізнана про наявність справи в суді, спочатку розгляду справи отримувала повістки до суду (а. с. 56, 62), однак в подальшому всі судові повідомлення поверталися до суду з відміткою поштового відділення "за закінченням терміну зберігання", з будь-якими заявами, із запереченнями на позовну заяву не зверталася.

Розглядаючи другу умову для скасування заочного рішення, суд виходить з того, що докази на які посилається заявник у заяві про перегляд заочного рішення не є істотними для правильного вирішення справи, а обставини зазначені у заяві, в тому числі посилання на наявність відкритого кримінального провадження №0007153 від 15.06.2017 щодо службових осіб Кредитної спілки "Фінансова країна", що не підтверджуються належними доказами ( з наданої до суду роздруківки ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 20.10.2017 з Єдиного державного реєстру судових рішень, не можливо встановити, чи стосується вказане кримінальне провадження відповідачів, чи є визнані вони потерпілими, чи винесений вирок у даному кримінальному провадженні), та подання до суду 17.01.2019 позовної заяви про скасування державної реєстрації права власності, що безумовно не може бути прийнято судом до уваги при вирішенні питання про скасування заочного рішення Дарницького районного суду міста Києва від 06.03.2017, а доводи відповідача щодо неправильної оцінки наявних у справі доказів можуть бути предметом розгляду суду апеляційної інстанції.

За таких обставин, судом встановлено відсутність підстав для скасування заочного рішення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 260, 263, 287, 288 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Поновити відповідачу ОСОБА_3 строк на подання заяви про перегляд заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва від 06.03.2017 р. у цивільній справі №753/16825/14 (провадження № 2/753/180/17).

У задоволенні заяви представника відповідача ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва від 06.03.2017 року № 753/16825/14-ц (провадження №2/753/180/17) за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5, ОСОБА_3, ОСОБА_6 про визнання осіб такими, що втратили право користування жилим приміщенням та стягнення заборгованості по квартирній платі та комунальним послугам в порядку регресу - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя: М.О. Заставенко

Повний текст ухвали складений 01.02.2019 року.