02.08.2019 Справа № 756/8852/19
№2/756/4841/19
№756/8852/19
У Х В А Л А

2 серпня 2019 року суддя Оболонського районного суду міста Києва Шевчук А.В., вирішуючи питання про відкриття провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

встановив:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Оболонського районного суду м. Києва в порядку цивільного судочинства з позовом до відповідача ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Вимоги до форми та змісту позовної заяви встановлені ст. 175 ЦПК України.

Так, відповідно до ч. 2 ст. 175 ЦПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Згідно з ч.ч. 1, 4, 8 ст. 14 ЦПК України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система. Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.

Особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, можуть подати процесуальні, інші документи, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронний цифровий підпис", якщо інше не передбачено цим Кодексом.

За приписами пп. 15.1 п. 15 ч. 1 розділу ХІІІ "Перехідних положень" ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.

Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацію України у газеті "Голос України" та на веб-порталі судової влади оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (пп. 15.15 п. 15 ч. 1 розділу ХІІІ "Перехідних положень" ЦПК України).

01 грудня 2018 року Державна судова адміністрація України опублікувала в газеті "Голос України" оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, тобто днем початку роботи даної системи мало бути 01 березня 2019 року.

Проте 01 березня 2019 року Державна судова адміністрація України згідно з рішенням Вищої ради правосуддя від 28 лютого 2019 року №624/0/15-19 опублікувала повідомлення про відкликання оголошення, опублікованого в газеті "Голос України" (№ 229 (6984) від 01 грудня 2018 року) про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, у зв`язку з необхідністю відтермінування початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (ЄСІТС).

Отже, на даний час Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система роботу не розпочала, а тому до початку функціонування в Україні Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи всі документи мають подаватися до суду в паперовому вигляді з дотриманням норм ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Таким чином, оскільки станом на 29 травня 2019 року не розпочато функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, позивачеві слід подати до суду позовну заяву в письмовій формі у паперовому вигляді із дотриманням вимог ст. ст. 175, 177 ЦПК України у кількості примірників відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі.

Крім того, за приписами ч. ч. 2, 4, 5 ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен заначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Також належність засвідчення копій передбачена Національним стандартом України Державної уніфікованої системи документації "Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлювання документів ДСТУ 4163-2003", затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 07 квітня 2003 року №55, а саме, що цей стандарт поширюється на організаційно-розпорядчі документи: постанови, розпорядження, накази, положення, рішення, протоколи, акти, листи тощо, створювані в результаті діяльності: органів державної влади України, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій та їх об`єднань усіх форм власності. Цей стандарт установлює: склад реквізитів документів; вимоги до змісту і розташування реквізитів документів; вимоги до бланків та оформлювання документів; вимоги до документів, що їх виготовляють за допомогою друкувальних засобів. Згідно з п. 5.27 вказаної системи передбачено, що відмітку про засвідчення копії документа складають зі слів "Згідно з оригіналом", назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії.

Відтак, всі надані позивачем копії письмових доказів (для суду та для відповідача) мають бути засвідчені належним чином (відповідність кожної копії письмового доказу оригіналу має бути окремо підтверджена підписом уповноваженої посадової особи позивача із зазначенням ініціалів та прізвища особи, яка засвідчує докази, а також дати такого засвідчення).

Крім того, позовна заява оплачується судовим збором, підтвердження сплати якого відсутнє.

За таких обставин, позовну заяву залишено без руху та ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 19.07.2019 року для усунення цих недоліків був установлений строк до 25.07.2019 року, однак не більше п`яти днів з часу отримання даної ухвали.

Згідно супровідного листа суду копія ухвали про усунення недоліків позову направлена ОСОБА_1 22.07.2019 року, при цьому станом на 02.08.2019 року вимоги ухвали суду про усунення недоліків позову не усунуто.

У відповідності до ч.3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк не виправить вказані недоліки, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із позовом до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст. ст. 177, 185 ЦПК України,

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, - визнати неподаною та повернути позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя А.В. Шевчук