Постанова

Іменем України

16 грудня 2019 року

м. Київ

справа № 554/8674/17

провадження № 61-40923св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Фаловської І. М. (суддя-доповідач), Грушицького А. І., Сердюка В. В.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - Полтавська обласна державна адміністрація,

третя особа - Управління з питань цивільного захисту населення Полтавської обласної державної адміністрації,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу Полтавської обласної державної адміністрації на рішення Октябрського районного суду міста Полтави від 23 лютого

2018 року в складі судді Чуванової А. М. та постанову Апеляційного суду Полтавської області від 21 травня 2018 року в складі колегії суддів: Бондаревської С. М., Кривчун Т. О., Кузнєцової О. Ю.,

ВСТАНОВИВ:

Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У листопаді 2017 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Полтавської обласної державної адміністрації, третя особа - Управління з питань цивільного захисту населення Полтавської обласної державної адміністрації (далі - Управління), про визнання незаконним та скасування розпорядження про дисциплінарне стягнення у вигляді догани та скасування догани.

Позовна заява мотивована тим, що з 1994 року вона працює в Управлінні,

а з 16 січня 2017 року займає посаду відповідального чергового (оперативного чергового) відділу організації і планування основних заходів цивільного захисту та правового забезпечення Управління, також є головою первинної профспілкової організації службовців цивільного захисту міста Полтави.

Зазначала, що зауважень та доган з приводу порушення трудової дисципліни, пропускного режиму та режиму секретності вона не мала. Свої трудові обов`язки виконувала належним чином, має заохочення та грамоти. Разом з тим, відповідачем 06 жовтня 2017 року оголошено позивачу догану за порушення режиму допуску працівників Управління.

Вказувала, що Полтавська обласна організація профспілки працівників державних установ України 06 жовтня 2017 року відмовила у наданні згоди на притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності.

Зазначала, що будь-яких порушень трудової дисципліни вона не допускала, розпорядження є безпідставним та упередженим. Дисциплінарне стягнення застосовано з порушенням норм трудового законодавства.

На підставі викладеного ОСОБА_1 просила визнати незаконним та скасувати розпорядження Полтавської обласної державної адміністрації від 06 жовтня 2017 року; зобов`язати відповідача скасувати дисциплінарне стягнення у вигляді догани, оголошене їй 07 жовтня 2017 року.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Октябрського районного суду міста Полтави від 23 лютого

2018 року позов задоволено частково.

Визнано незаконним та скасовано розпорядження Полтавської обласної державної адміністрації від 06 жовтня 2017 року про оголошення догани ОСОБА_1 .

У задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Стягнуто з Полтавської обласної державної адміністрації на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 640 грн.

Рішення суду першої інстанції мотивоване тим, що відповідачем не доведено, що недопущення комісії працівників Управління до приміщення пов`язано з неналежним виконанням позивачем своїх посадових обов`язків. Оскільки жодних доказів з цього приводу суду надано не було, то не встановлено правових підстав для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності за порушення режиму допуску працівників Управління до приміщення.

Від ОСОБА_1 письмових пояснень щодо допущеного нею дисциплінарного проступку отримано не було. Постановами президії комітету Полтавської обласної організації профспілки працівників державних установ України від 06 жовтня 2017 року згоди щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 не надано

Короткий зміст постанови суду апеляційної інстанції

Постановою Апеляційного суду Полтавської області від 21 травня 2018 року рішення суду першої інстанції залишено без змін.

Апеляційний суд погодився з висновками суду першої інстанції, а також зазначив, що в оскаржуваному позивачем розпорядженні не вказано, за який конкретно дисциплінарний проступок було накладено стягнення на ОСОБА_1 , не зазначено дату та обставини його вчинення. Також не підтверджено належними та допустимими доказами, які саме умови трудового договору, правила трудового розпорядку порушено позивачем.

Відповідачем по справі не доведено наявності складу дисциплінарного проступку у діях або бездіяльності позивача, зокрема, вини, причинно-наслідкового зв`язку між порушенням трудових обов`язків (якщо таке мало місце) і шкідливими наслідками, яке спричинило або могло спричинити це порушення. Оскаржуване розпорядження не містить посилання на норму закону, яку порушено, внаслідок чого позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності, тому місцевий суд дійшов правильного висновку про те, що ОСОБА_1 безпідставно притягнута до дисциплінарної відповідальності, оскільки відсутні конкретні факти порушення трудової дисципліни саме позивачем та наслідки цього порушення.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

У касаційній скарзі, поданій у липні 2018 року до Верховного Суду, Полтавська обласна державна адміністрація, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просила скасувати рішення суду першої інстанції та постанову апеляційного суду, прийняти нову постанову про відмову в задоволенні позовних вимог.

Доводи особи, яка подала касаційну скаргу

Касаційна скарга мотивована тим, що зібраними у справі доказами підтверджено, що ОСОБА_1 07 вересня 2017 року не допустила до приміщення оперативного чергового посадових осіб Управління, які прибули на підставі письмового дозволу начальника Управління для перевірки несення чергування.

ОСОБА_1 допустила порушення пункту 8 розділу 2 Правил пропускного режиму в Управлінні з питань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи Полтавської обласної державної адміністрації, затверджених начальником цього Управління

від 24 березня 2016 року (далі - Правила пропускного режиму від 24 березня 2016 року).

Висновки судів є необґрунтованими, оскільки підставою для винесення відповідного розпорядження було порушення позивачем трудової дисципліни, про що вказано у цьому розпорядженні.

Одержання згоди профспілкового органу, відібрання письмових пояснень

у порушника (до застосування заходу дисциплінарного стягнення чи після)

є елементом порядку притягнення до дисциплінарної відповідальності, тому сам факт його порушення не є безумовною причиною для скасування дисциплінарного стягнення.

Доводи інших учасників справи

Інші учасники справи не скористалися своїми правами на подання до суду своїх заперечень щодо змісту і вимог касаційної скарги, відзиву на касаційну скаргу до касаційного суду не направили.

Рух справи у суді касаційної інстанції

Ухвалою Верховного Суду від 28 серпня 2018 року відкрито касаційне провадження і витребувано цивільну справу.

01 жовтня 2018 року справу передано до Верховного Суду.

Фактичні обставини справи, встановлені судами

Суди встановили, що ОСОБА_1 з 1994 року працює в Управлінні,

а з 16 січня 2017 року займає посаду відповідального чергового (оперативного чергового) відділу організації і планування основних заходів цивільного захисту та правового забезпечення Управління.

ОСОБА_1 є головою первинної профспілкової організації службовців цивільного захисту міста Полтави.

Розпорядженням голови Полтавської обласної державної адміністрації

від 06 жовтня 2017 року до ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани за порушення трудової дисципліни, яке виразилося у порушенні режиму допуску працівників Управління до приміщення.

Відповідно до змісту розпорядження догану оголошено на підставі

статей 147-149 КЗпП України, постанови Кабінету Міністрів України

від 18 грудня 2016 року № 939 «Про затвердження Порядку організації та забезпечення режиму секретності в державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях та визнання такими, що втратили чинність, деяких постанов Кабінету Міністрів України», Правил пропускного режиму в Управлінні з питань цивільного захисту Полтавської обласної державної адміністрації, затверджених наказом Управління з питань цивільного захисту Полтавської обласної державної адміністрації від 26 вересня 2017 року (далі - Правил пропускного режиму від 26 вересня 2017 року).

Підставою для оголошення догани зазначено: подання начальника Управління від 04 жовтня 2017 року; доповідна записка заступника начальника Управління, начальника відділу організації і планування основних заходів цивільного захисту та правового забезпечення

від 07 вересня 2017 року; доповідна записка першого заступника начальника Управління від 25 вересня 2017 року; акт про не допуск на перевірку працівників Управління під час несення чергування відповідального чергового ОСОБА_1 від 07 вересня 2017 року; акт про відмову щодо пояснень від 07 вересня 2017 року відповідального чергового

ОСОБА_1 .

Згідно з розпорядженням від 04 грудня 2017 року ОСОБА_1 звільнена з роботи за прогул без поважних причин на підставі пункту 4 частини першої статті 40 КЗпП України.

Розпорядженням голови Полтавської обласної державної адміністрації

від 15 січня 2018 року внесені зміни до розпорядження від 06 жовтня

2017 року, зокрема замінено посилання як на підставу для притягнення до дисциплінарної відповідальності з Правил пропускного режиму

від 26 вересня 2017 року на Правила пропускного режиму від 24 березня

2016 року.

Суди також встановили, що від ОСОБА_1 письмових пояснень щодо допущеного нею дисциплінарного проступку отримано не було.

Постановами президії комітету Полтавської обласної організації профспілки працівників державних установ України від 06 жовтня 2017 року згоди щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності голови первинної профспілкової організації працівників службовців цивільного захисту

міста Полтави ОСОБА_1 не надано.

Мотивувальна частина

Позиція Верховного Суду

Згідно з частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Касаційна скарга підлягає залишенню без задоволення.

Частиною третьою статті 3 ЦПК України визначено, що провадження

в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до вимог частин першої і другої статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції.

Згідно з частинами першою, другою та п`ятою статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог

і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Зазначеним вимогам закону рішення суду першої інстанції та постанова апеляційного суду відповідають.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

Відповідно до статті 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватися трудової дисципліни.

Трудова дисципліна - це система правових норм, що регулюють внутрішній трудовий розпорядок, встановлюють трудові обов`язки працівників та роботодавця, визначають заохочення за успіхи в роботі й відповідальність за невиконання цих обов`язків.

Згідно з частиною першою статті 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано такий захід стягнення як догана.

Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, з яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина, як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності.

У трудовому праві діє принцип презумпції невинуватості, згідно якого не можна працівника притягнути до дисциплінарної відповідальності, доки не доведена роботодавцем його вина, і працівник не зобов`язаний сам доводити свою невинуватість.

Проте роботодавець не виконав належним чином свій обов`язок з надання доказів наявності фактів винного вчинення позивачем дисциплінарного проступку.

Відповідно до частини другої статті 252 КЗпП України, частини другої

статті 41 Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності» зміна умов трудового договору, оплати праці, притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників, які є членами виборних профспілкових органів, допускається лише за попередньою згодою виборного профспілкового органу, членами якого вони є.

Cистемний аналіз указаних норм законів дозволяє зробити висновок, що попередня згода чи незгода на притягнення до дисциплінарної відповідальності працівника, який є членом профспілкової організації, з боку профспілкової організації є засобом захисту прав працівника, і це право на захист не може бути обмежено.

Судами встановлено, що постановами президії комітету Полтавської обласної організації профспілки працівників державних установ України від 06 жовтня 2017 року згоди щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності голови первинної профспілкової організації працівників службовців цивільного захисту міста Полтави ОСОБА_1 не надано.

Відповідно до пункту 8 розділу 2 Правил пропускного режиму від 24 березня 2016 року, пропуск посадових осіб до приміщення відповідального чергового відділу центрального оповіщення здійснюється на підставі посвідчення особи згідно із затвердженим начальником Управління списком, а також з особистого розпорядження начальника Управління за тимчасовими перепустками, які обліковуються в книзі обліку видачі перепусток.

При цьому у пояснювальній записці до постанови профспілкової організації

від 06 жовтня 2017 року, яка підписана головою обласного комітету профспілки, зазначено, що ОСОБА_1 у спірній ситуації вчинила правомірні дії, оскільки впустила до приміщення оперативного чергового тих осіб, чиї прізвища зазначені в затвердженому начальником Управління списку, а отже свої прямі обов`язки виконала згідно з пунктом 8 розділу 2 Правил пропускного режиму від 24 березня 2016 року.

Отже, відповідачем не доведено дотримання вимог частини другої

статті 252 КЗпП України, частини другої статті 41 Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності».

Суд першої інстанції, з висновком якого погодився й апеляційний суд, вирішуючи спір по суті позовних вимог, урахував зазначене та дійшов правильних висновків, що дисциплінарне стягнення на ОСОБА_1 накладено відповідачем з порушенням вимог трудового законодавства та за відсутності у її діях складу дисциплінарного проступку. Роботодавцем порушено вимоги частини другої статті 252 КЗпП України, частини другої статті 41 Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності», оскільки не отримано згоди профспілки на притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності.

Не заслуговують на увагу доводи касаційної скарги, що ОСОБА_1

07 вересня 2017 року у порушення Правил пропускного режиму від 24 березня 2016 року не допустила до приміщення осіб, які прибули на підставі письмового дозволу начальника Управління для перевірки несення чергування, оскільки такі доводи не підтверджені належними та допустимими доказами, а відповідно до норм процесуального закону доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Роботодавець не надав доказів наявності фактів винного вчинення позивачем дисциплінарного проступку.

Інші наведені у касаційній скарзі доводи зводяться до незгоди з висновками судів першої та апеляційної інстанцій стосовно установлення обставин справи, зводяться до переоцінки доказів, що в силу вимог статті 400 ЦПК України виходить за межі розгляду справи судом касаційної інстанції. Наведені у касаційній скарзі доводи були предметом дослідження в судах попередніх інстанцій із наданням відповідної правової оцінки всім фактичним обставинам справи, яка ґрунтується на вимогах чинного законодавства, і з якою погоджується суд касаційної інстанції.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Відповідно до частини третьої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.

З підстав вищевказаного, колегія суддів вважає за необхідне залишити касаційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції та постанову апеляційного суду - без змін, оскільки доводи касаційної скарги висновків судів першої та апеляційної інстанцій не спростовують.

Керуючись статтями 400, 401, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу Полтавської обласної державної адміністрації залишити без задоволення.

Рішення Октябрського районного суду міста Полтави від 23 лютого

2018 року та постанову Апеляційного суду Полтавської області від 21 травня 2018 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді: І. М. Фаловська

А. І. Грушицький

В. В. Сердюк