Справа № 296/7805/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"09" грудня 2019 р. м.Житомир

Корольовський районний суд м. Житомира в складі:

головуючого судді - Маслак В.П.,

за участю секретаря - Тузенко А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Житомирської міської ради за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог: приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Бондарчук Наталія Володимирівна про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з даним позовом та просить визначити їй додатковий строк на три місяці після набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті її сина ОСОБА_2 .

Свої вимоги позивач мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її син ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим Житомирським міським відділом ДРАЦС ГТУЮ в Житомирські області 12.05.2018р.

Після смерті сина відкрилась спадщина на все належне йому майно, в тому числі на частку квартири АДРЕСА_1 . Після смерті сина питанням прийняття спадщини позивач не займалась, оскільки дуже важко перенесла його втрату. Лише після спливу певного часу, оговтавшись від втрати сина, звернулась до нотаріуса із заявою про отримання спадщини. Проте, у прийнятті заяви позивачу було відмовлено в зв`язку з пропуском встановленого законодавством строку на прийняття спадщини. У зв`язку з чим, позивач вимушена була звернутись до суду з вказаною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, зазначаючи, що пропустила строк з поважних причин, оскільки через стан здоров`я, не могла вчасно подати заяву про прийняття спадщини.

В заяві від 02.12.2019р. ОСОБА_1 позовні вимоги підтримала та просила розгляд справи здійснювати у її відсутність (а.с.67).

Відповідач у клопотанні просив розгляд справи здійснювати у відсутність повноважного представника Житомирської міської ради (а.с.20).

Третя особа приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Бондарчук Н.В. просила розгляд справи здійснювати за її відсутності (а.с.38).

Суд, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 є матір`ю померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 (до зміни прізвища ОСОБА_3 (а.с.5)) ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3

Після смерті сина ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 відкрилась спадщина на майно останнього.

Як свідчать матеріали справи, позивач звернулась до приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Бондарчук Н.В. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на частку квартири АДРЕСА_1 , після смерті сина ОСОБА_2 .

Постановою приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Бондарчук Н.В. відмовлено у вчиненні нотаріальної дії в зв`язку з пропущенням встановленого ст.ст.1269,1270 ЦК України строку на прийняття спадщини (а.с.8).

Згідно ст. 1217 Цивільного кодексу України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно ст. 1218 Цивільного кодексу України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Спадкоємством визнається перехід майна спадкодавця в разі його смерті до іншої особи - спадкоємцю у порядку передбаченому законодавством. Спадкоємець може прийняти спадщину за заповітом або за законом. У випадку, коли спадкодавець склав заповіт, - до спадщини закликаються спадкоємці за заповітом.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Статтею 1272 ЦК України встановлено, що у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 3 ст. 1222, ч.1 ст. 1220, ч. 1 ст. 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Тобто, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Матеріали справи свідчать, що позивач ОСОБА_1 , яка пропустила встановлений законодавством термін на прийняття спадщини, не проживала постійно на день смерті із спадкодавцем.

Враховуючи викладене, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Якщо ж у спадкоємця перешкод не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкову масу та про смерть спадкодавця, то положення ч. 3 ст. 1272 ЦК України не застосовуються.

Зазначена правова позиція висловлена Верховним Судом України у постановах від 04.11.2015 року (справа №6-1486цс15) та від 14 вересня 2016 року (справа № 6-1215 цс16).

Суд приймає доводи позивача щодо не звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у передбачений чинним законодавством шестимісячний строк, в зв`язку з тим, що після втрати сина перебувала у важкому психоемоційному стані, що відобразилось на її здоров`ї, відповідно не могла займатися питаннями оформлення спадщини.

Суд враховує, що позивач є спадкоємцем першої черги за законом, інших спадкоємців за законом немає.

Підсумовуючи вищевикладене, суд вважає причини пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті сина ОСОБА_2 є поважними, пов`язаними з істотними труднощами для спадкоємця, а тому приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог та визначає позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини терміном у три місяці з дня набрання даним рішенням суду законної сили.

Витрати по сплаті судового збору суд залишає за позивачем, оскільки остання не наполягала на його стягненні з відповідача.

Керуючись ст.ст. 4, 12, 13, 76-91, 141, 258, 259, 265, 268, 273, 354, 355 Цивільного процесуального кодексу України, суд,

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 строком три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Житомирського апеляційного суду через Корольовський районний суд м. Житомира протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Позивач:

ОСОБА_1

проживаюча за адресою: АДРЕСА_2

РНОКПП НОМЕР_2

Відповідач:

Житомирської міської ради,

місцезнаходження за адресою:

10014, м.Житомир, майдан Соборний,4/2

Третя особа:

приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Бондарчук Наталія Володимирівна

місцезнаходження за адресою: 10008, м.Житомир, пров.Львівський, 3, оф.1.

Cуддя В. П. Маслак