ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/3128/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" грудня 2019 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Мицик Ю.С..

при секретарі Пугач Д.С.

за участю

представника позивача ОСОБА_1

відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м. Києві питання про поновлення процесуального строку та прийняття зустрічної позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Падалка Романа Олеговича, приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Осадчої Тетяни Львівни, державного реєстратора Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради в м. Києві Пода Світлани Петрівни, Агенства нерухомості «Диво», третя особа: Київська місцева прокуратура № 2 про визнання особи добросовісним набувачем, стягнення матеріальної та моральної компенсації за завдану шкоду,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , третя особа- приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Падалко Роман Олегович про визнання договору купівлі-продажу недійсним, витребування квартири та визнання права власності.

03.12.2019 надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Падалка Романа Олеговича, приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Осадчої Тетяни Львівни, державного реєстратора Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради в м. Києві Пода Світлани Петрівни, Агенства нерухомості «Диво», третя особа: Київська місцева прокуратура № 2 про визнання особи добросовісним набувачем, стягнення матеріальної та моральної компенсації за завдану шкоду. В якій ОСОБА_2 просив прийняти зустрічну позовну до спільного розгляду з первісним позовом та поновити строк для її прийняття.

В судовому засіданні відповідач ОСОБА_2 просив прийняти зустрічну позовну заяву та відкласти підготовче судове засідання.

Представник позивача заперечував проти поновлення процесуального строку та просив повернути зустрічний позов, заперечував проти відкладення розгляду справи, посилаючись на те, що відповідач затягує розгляд справи.

Ухвалою суду від 15.05.2019 відкрито провадження у даній справі та призначено її до розгляду в порядку загального позовного провадження в підготовче судове засідання на 05.09.2019. В цій ухвалі відповідачу було роз`яснено його процесуальні права, запропоновано надіслати відзив на позов, в тому числі роз`яснено право на подання зустрічного позову із зазначенням строків. Вказану ухвалу разом з позовною заявою та додатками відповідач отримав 02.08.2019, що підтверджується зворотним повідомленнями /а.с. 52/.

05.09.2019 розгляд вказаної справи було відкладено на 21.10.2019 через першу неявку відповідача та третьої особи в підготовче судове засідання.

21.10.2019 від відповідача надійшла заява про відкладення підготовчого судового засідання, однак, вказану справу було знято з розгляду у зв`язку з перебуванням судді Мицик Ю.С. на лікарняному та призначено підготовче судове засідання на 03.12.2019.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідач ОСОБА_2 жодного разу не був присутнім в підготовчих судових засіданнях, відзив на позов не надіслав, про день, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином.

Відповідно до ст.178 ЦПК України відзив подається у строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

А згідно ст. 193 Цивільного процесуального кодексу України (далі по тексту - ЦПК України) відповідач має пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Разом з тим, відповідач ОСОБА_2 подав зустрічний позов поза межами строку, що зазначені у ст. 193 ЦПК України, майже через чотири місяці.

Зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи (ч. 3 ст. 194 ЦПК України).

Статтею 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку чи з ініціативи суду. Одночасно з поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія, щодо якої пропущено строк.

Так, ОСОБА_2 в прохальній частині зустрічної позовної заяви просив поновити строк для її подання, однак жодних обгрунтувань та доказів поважності пропущення вказаного строку суду не надано.

Відповідно до роз`яснень, які містяться у п. 12 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 № 14 «Про судове рішення у судовій справі» у мотивувальній частині кожного рішення, у разі необхідності мають бути посилання на Конвенцію та рішення Європейського суду з прав людини, які згідно із Законом України від 23.02.2006 «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права та підлягають застосуванню в даній справі.

Норми ЦПК України забезпечують судовий процес, і оперативність розгляду судових справ і жодною мірою не обмежують суб`єктів щодо права на судовий захист, що є проявом принципу диспозитивності, ст. 11 ЦПК України.

Рішенням Європейського суду з прав людини визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням її справи, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, оскільки одним із критеріїв «розумності строку» є саме поведінка заявника. Так, суд покладає на заявника обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, які безпосередньо його стосуються, утримуватися від виконання заходів, що затягують провадження у справі, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для пришвидшення процедури слухання. Одним із таких прикладів, коли поведінка заявників стала однією з причин затягування розгляду справи, є рішення Європейського суду з прав людини «Чікоста і Віола проти Італії».

Вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі «Юніон Аліметаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Наведені вище обставини свідчать про недобросовісність здійснення відповідачем ОСОБА_2 своїх процесуальних прав.

Слід звернути увагу, що такі дії порушують права інших учасників розгляду справи, які добросовісно виконують покладений процесуальним законом обов`язок, усупереч дій/поведінки відповідача.

Зважаючи на вищевикладене, суд приходить до висновку про те, що відсутні підстави для поновлення строку на подання зустрічної позовної заяви.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 2, 127, 178, 193, 194, 258, 260, 353, 354 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволенні заяви відповідача ОСОБА_2 про поновлення строку на подання зустрічної позовної заяви.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Падалка Романа Олеговича, приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Осадчої Тетяни Львівни, державного реєстратора Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради в м. Києві Пода Світлани Петрівни, Агенства нерухомості «Диво», третя особа: Київська місцева прокуратура № 2 про визнання особи добросовісним набувачем, стягнення матеріальної та моральної компенсації за завдану шкоду - повернути заявнику.

Роз`яснити, що відповідач не позбавлений права звернутися до суду з окремим позовом для захисту своїх прав та інтересів.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги (зважаючи на п. 15.5 перехідних положень ЦПК України щодо порядку подання апеляційних скарг на судові рішення).

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СУДДЯ Ю.С.МИЦИК