ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/2974/19
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
"22" травня 2019 р. Дарницького районний суд м.Києва в складі:
головуючого - судді Даниленка В.В.,
за участі секретаря судового засідання Петренко М.А.,
представника позивача Мельниченко В.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в поряду загального позовного провадження справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Служба у справах дітей Голосіївської районної у м. Києві державної адміністрації про позбавлення батьківських прав, -
В липні 2018 р. року позивач звернулась до Дарницького районного суду м.Києва з позовом до ОСОБА_2 , третя особа: Служба у справах дітей Голосіївської районної у м. Києві державної адміністрації про позбавлення батьківських прав.
Свої вимоги позивач мотивувала тим, що під час перебування в шлюбних відносинах із відповідачем, у них народився спільний син ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Рішенням суду від 15.05.2007 року шлюб між сторонами розірвано. З вказаного часу відповідач не приймає належної участі у вихованні дитини, дитина батьком вважає батько чоловіка Позивачки ОСОБА_4 , у зв`язку з цим позивач змушена звертатись до суду із даним позовом, відповідно до вимог якого просить суд позбавити відповідача батьківських прав щодо малолітнього сина - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Ухвалою судді від 27.07.2018 року було відкрито провадження у даній справі, та призначено її до розгляду.
Ухвалою суду від 22.05.2019 року по вищевказаній справі було закрито підготовче провадження у справі та призначено її до розгляду у судовому засіданні.
Представник Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив суд про їх задоволення, посилаючись на обставини, що викладені у позовній заяві.
Відповідач у судове засідання повторно не з`явився, про розгляд справи був повідомлений належним чином. Оскільки в матеріалах справи міститься нотаріально засвідчена заява про надання дозволу на всиновлення свого неповнолітнього сина та з вказанням про розгляд справи без його участі.
Представник третьої особи у судовому засіданні не надав висновок про доцільність позбавлення відповідача батьківських прав, проте надав до суду висновок про доцільність всиновлення неповнолітнього ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 вітчимом ОСОБА_4 .
Враховуючи викладене, суд вважає за можливе розглянути справу без участі відповідача на підставі доказів, які містяться в матеріалах справи, та, зі згоди представника позивача, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.ст. 280-281 ЦПК України.
Вислухавши представника позивача, ознайомившись з висновком третьої особи, дослідивши матеріали справи, зібрані у справі докази, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.
Судом встановлено, що позивач перебувала з відповідачем в зареєстрованому шлюбі, який було розірвано 15.05.2007 року.
Сторони по справі мають спільну малолітню дитину - сина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження, виданого Відділом реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у м.Києві №2635.
Відповідно до положень п.п. 2, 3 ст. 150 СК України, які кореспондуються з положеннями абзацу першого ст. 12 Закону України "Про охорону дитинства", батьки зобов`язані піклуватися про здоров`я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток, забезпечити здобуття дитиною повної загальної середньої освіти, готувати її до самостійного життя.
Службою у справах дітей Голосіївської РДА в місті Києві встановлено, зокрема, що з моменту розірвання шлюбу між сторонами, батько з дитиною не проживає, зі слів матері, не бере участі у вихованні, розвитку та утриманні дитини. Фізичним та духовним розвитком дитини займається вітчим ОСОБА_4 . ОСОБА_3 біологічного батька фактично не знає, оскільки останні 10 років не спілкується. Своїм батьком вважає вітчима - ОСОБА_4 .
Відповідно до Акту обстеження умов проживання ОСОБА_3 за адресою: АДРЕСА_1 , дитині створено належні умови для проживання, повноцінного та всебічного розвитку.
Як було встановлено в ході розгляду справи, що підтверджується актом обстеження, неповнолітній ОСОБА_3 , проживає разом з матір`ю та її чоловіком - позивачем за адресою: АДРЕСА_1 .
Як вбачається з заяви, яка є нотаріально засвідчена відповідач у справі, біологічний батько неповнолітнього ОСОБА_6 добровільно надає дозвіл на всиновлення свого сина, наслідком чого є обов`язкове позбавлення батьківських прав ОСОБА_2 стосовно неповнолітнього ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Пунктом другим частини першої ст. 164 СК України передбачено, що мати, батько можуть бути позбавлені судом батьківських прав, якщо вона, він ухиляються від виконання своїх обов`язків по вихованню дитини.
За змістом роз`яснень, викладених у п.п. 15,16,17 постанови Пленуму ВСУ №3 від 30.03.2007 р. «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про усиновлення і про позбавлення та поновлення батьківських прав», позбавлення батьківських прав (тобто прав на виховання дитини, захист її інтересів, на відібрання дитини в інших осіб, які незаконно їх утримують та інше), що надані батькам до досягнення дитиною повноліття і ґрунтуються на факті спорідненості з нею, є крайнім заходом впливу на осіб, які не виконують батьківських обов`язків, а тому питання про його застосування слід вирішувати лише після повного, всебічного, об`єктивного з`ясування обставин справи, зокрема ставлення батьків до дітей.
Ухилення батьків від виконання своїх обов`язків має місце, коли вони не піклуються про фізичний і духовний розвиток дитини, її навчання, підготовку до самостійного життя, зокрема: не забезпечують необхідного харчування, медичного догляду, лікування дитини, що негативно впливає на її фізичний розвиток як складову виховання; не спілкуються з дитиною в обсязі, необхідному для її нормального самоусвідомлення, не надають дитині доступу до культурних та інших духовних цінностей; не сприяють засвоєнню нею загальновизнаних норм моралі; не виявляють інтересу до її внутрішнього світу; не створюють умов для отримання нею освіти. Зазначені фактори, як кожен окремо, так і в сукупності, можна розцінювати як ухилення від виховання дитини лише за умови винної поведінки батьків, свідомого нехтування своїми обов`язками.
Позбавлення батьківських прав - це насамперед спосіб захисту прав і інтересів дитини, направлений на позитивний результат у долі неповнолітньої дитини.
Позбавлення батьківських прав допускається тоді, коли змінити ставлення батьків до виховання дитини неможливо (ухвала ВССУ від 01.11.2017 у справі № 211/559/16-ц).
За таких обставин, повно, всебічно та об`єктивно з`ясувавши обставини справи, зважаючи на те, що позбавлення батьківських прав є крайнім заходом впливу на осіб, які не виконують своїх батьківських обов`язків, суд приходить до висновку про необхідність позбавити ОСОБА_2 батьківських прав відносно його неповнолітнього сина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст. 6, 150, 164, 165, 180, 181, 182, 184 Сімейного кодексу України, ст. 12 Закону України "Про охорону дитинства", п. п. 15, 16, 18 постанови пленуму Верховного Суду України від 30 березня 2007 року №3 "Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про усиновлення і про позбавлення та поновлення батьківських прав" та, керуючись ст. ст. 5, 12, 13, 76-83, 141, 259, 263-265, 273, 352, 354-355, Розділом ХІІІ "Перехідні положення" Цивільного процесуального кодексу України, суд, -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Служба у справах дітей Голосіївської районної у м. Києві державної адміністрації про позбавлення батьківських прав - задовольнити.
Позбавити ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , батьківських прав відносно його неповнолітнього сина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , актовий запис № 2635, зроблений 19.11.2003 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у м.Києві.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку протягом тридцяти днів з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Заочне рішення може бути оскаржено позивачем до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва шляхом подання скарги протягом тридцяти днів з дня його складення.
Суддя: