Постанова

Іменем України

28 листопада 2019 року

м. Київ

справа № 638/12581/18

провадження № 61-13989св19

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду:

Литвиненко І. В. (суддя-доповідач), Висоцької В. С., Фаловської І. М.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Самощенко Олена Анатоліївна,

заінтересована особа - ОСОБА_2 ,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу ОСОБА_2 на постанову Харківського апеляційного суду від 19 червня 2019 року у складі колегії суддів: Овсяннікової А. І., Коваленко І. П., Сащенко І. С. у справі за позовом ОСОБА_1 до суб`єкта державної реєстрації - Приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Самощенко Олени Анатоліївни про визнання зобов`язань припиненими,

ВСТАНОВИВ:

Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У серпні 2018 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до суб`єкта державної реєстрації - Приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Самощенко О. А. про визнання зобов`язань припиненими.

У грудні 2018 року ОСОБА_2 подано клопотання про скасування заходів забезпечення позову.

В обґрунтування клопотання зазначала, що ухвалою Дзержинського районного суду міста Харкова заборонено відчуження нежитлової будівлі літ. «А-1» за адресою: АДРЕСА_1 .

Додатковою ухвалою від 27 серпня 2018 року заборонено будь-яким особам, у тому числі всім суб`єктам державної реєстрації речових прав на нерухоме майно, здійснювати будь-які реєстраційні дії щодо нерухомого майна: нежитлової будівлі літ. «А-1» за адресою: АДРЕСА_1 , у тому числі , але не виключно, вносити будь-які зміни до загальних та спеціальних розділів Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна.

Зазначає, що 02 серпня 2018 року вона набула право вимоги за кредитним договором від 03 серпня 2005 року та договором іпотеки від 04 серпня 2008 року, укладеними між ПАТ «ВіЕйБі Банк» та ОСОБА_1 . Предметом іпотеки є нежитлова будівля за адресою: АДРЕСА_1 . Станом на 01 серпня 2018 року заборгованість ОСОБА_1 за кредитним договором від 03 серпня 2005 року № 88, у гривневому еквіваленті становить 5 463 349, 53 грн.

06 серпня 2018 року на адресу ОСОБА_1 направлялась вимога про усунення порушення основного зобов`язання та/або іпотечного договору та повідомлено про необхідність здійснення погашення заборгованості за кредитним договором та попередження про те, що у разі не погашення заборгованості за кредитним договором, іпотекодержатель має намір реалізувати свій намір щодо звернення стягнення на предмет іпотеки.

Накладення арешту порушує пріоритетне право ОСОБА_2 на задоволення забезпечених іпотекою вимог за рахунок іпотечного майна.

Короткий зміст рішення суду першої та апеляційної інстанцій

Ухвалою Дзержинського районного суду міста Харкова від 15 січня 2019 року у складі судді Омельченко К. О. заяву ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову у справі № 638/12581/18 задоволено.

Скасовано ухвалу Дзержинського районного суду міста Харкова 22 серпня 2018 року у справі № 638/12183/18 про забезпечення позову, а саме: скасовано заборону відчуження нежитлової будівлі літ. «А-1» загальною площею 165,3 кв. м, яка розташована за адресою АДРЕСА_1 .

Скасовано додаткову ухвалу Дзержинського районного суду міста Харкова від 27 серпня 2018 року у справі № 638/12183/18 про забезпечення позову, а саме: скасовано заборону будь-яким особам, у тому числі всім суб`єктам державної реєстрації речових прав на нерухоме майно, здійснювати будь-які реєстраційні дії щодо нерухомого майна: нежитлова будівля літ. «А-1» загальною площею 165,3 кв. м, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , у тому числі, але не виключно, вносити будь-які зміни до загальних та спеціальних розділів Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна.

Задовольняючи заяву місцевий суд виходив з того, що ухвали суду порушують права ОСОБА_2 , оскільки внаслідок заборони відчуження вона позбавлена можливості звернути стягнення на набуте нею нерухоме майно для реалізації своїх прав кредитора.

Постановою Харківського апеляційного суду від 19 червня 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково. Ухвалу Дзержинського районного суду міста Харкова від 15 січня 2019 року скасовано, справу направлено до того ж суду для продовження розгляду.

Рішення суду апеляційної інстанції мотивоване тим, що заяву розглянуто 15 січня 2019 року за відсутності всіх осіб, які беруть участь у справі. Матеріали справи не містять даних щодо належного повідомлення учасників справи та заявника про розгляд справи 15 січня 2019 року. Дані про отримання судової повістки або про відмову отримати повістку у відповідності до Правил надання послуг поштового зв`язку відсутні. Доказів щодо інформування учасників справи іншими засобами зв`язку у матеріалах справи немає. ОСОБА_1 під час розгляду справи судом апеляційної інстанції пояснила, що про розгляд такої заяви їй відомо не було, жодних повідомлень вона не отримувала.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

У серпні 2019 року представник ОСОБА_2 - адвокат Бреславець М. Г. звернулася до Верховного Суду із касаційною скаргою на постанову суду апеляційної інстанції, в якій просила скасувати зазначену постанову, а ухвалу місцевого суду залишити в силі.

Доводи особи, яка подала касаційну скаргу

Касаційна скарга мотивована тим, що скасовуючи заходи забезпечення позову місцевий суд дійшов до правильних висновків, адже причини у зв`язку із якими потрібно було забезпечити позов відсутні, позивачем пред`явлено вимогу немайнового характеру, відомостей щодо припинення іпотеки нема.

Доводи касаційної скарги не містять посилань на порушення судом апеляційної інстанції норм процесуального права з приводу скасування ухвали суду першої інстанції з підстав неповідомлення учасника справи - ОСОБА_1 .

Узагальнені доводи відзиву на касаційну скаргу

У жовтні 2019 року до Верховного Суду надійшов відзив ОСОБА_1 на касаційну скаргу представника ОСОБА_2 - адвоката Бреславець М. Г. в яких представник позивача просить залишити касаційну скаргу без задоволення, посилаючись на її необґрунтованість, а оскаржувану постанову без змін. Вказує на те, що суд апеляційної інстанції дійшов до правильного висновку про скасування ухвали місцевого суду та направлення справи для продовження розгляду.

Рух справи в суді касаційної інстанції.

Ухвалою Верховного Суду від 29 червня 2019 року відкрито касаційне провадження у цій справі та витребувано її матеріали із Київського районного суду міста Полтави.

Мотивувальна частина

Позиція Верховного Суду

Згідно із положенням частини другої' статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до вимог частин першої і другої статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції.

Касаційна скарга підлягає частковому задоволенню з таких підстав.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

Перевіривши доводи, викладені в касаційній скарзі Верховний Суд дійшов висновку, що касаційне провадження у справі підлягає закриттю з огляду на таке.

Реалізація права особи на судовий захист здійснюється, зокрема шляхом оскарження судових рішень у судах касаційної інстанції.

Однією з основних засад судочинства є забезпечення касаційного оскарження рішення суду, крім випадків, установлених законом.

Порядок та підстави касаційного оскарження судових рішень урегульовано в главі 2 розділу V ЦПК України.

Особливість касаційного провадження полягає перш за все у специфічних об`єктах оскарження.

У справі, яка переглядається, суд першої інстанції задовольнив заяву ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову.

Згідно із частиною першою статті 389 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити у касаційному порядку ухвали суду першої інстанції, вказані у пунктах 3, 6-8, 15, 16, 22, 23, 27, 28, 30, 32 частини першої статті 353 цього Кодексу, після їх перегляду в апеляційному порядку.

Ухвали суду щодо скасування забезпечення позову, відмови в скасуванні чи заміні заходів забезпечення позову або відмови у забезпеченні позову можуть бути оскаржені в апеляційному порядку відповідно до положення закріпленого в статті 353 ЦПК України (пункт 4 частини першої статті 353 ЦПК України).

Водночас стаття 389 ЦПК України містить норму, яка визначає перелік ухвал суду першої інстанції, які можуть бути оскаржені у касаційному порядку після їх перегляду в апеляційному порядку.

Оскарження ухвал про скасування забезпечення позову, відмову в скасуванні чи заміні заходів забезпечення позову або відмову в забезпеченні позову в цій статті, яка є спеціальною нормою процесуального права, що регламентує право касаційного оскарження судових рішень у касаційному порядку, не передбачено.

Висновки Верховного Суду за результатами розгляду касаційної скарги

За таких обставин та з урахуванням наведених норм процесуального права постанова Харківського апеляційного суду від 19 червня 2019 року про скасування ухвали Дзержинського районного суду міста Харкова від 15 січня 2019 року про скасування заходів забезпечення позову, не підлягає оскарженню у касаційному порядку, а касаційне провадження, відкрите за касаційною скаргою ОСОБА_2 підлягає закриттю.

Керуючись статтею 396 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду,

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити частково.

Касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_2 на Постанову Харківського апеляційного суду від 19 червня 2019 року закрити.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді:І. В. Литвиненко

В. С. Висоцька

І. М. Фаловська