Справа № 754/3468/19
У Х В А Л А

Іменем України

28 листопада 2019 року Деснянський районний суд м.Києва у складі:

головуючого судді Зотько Т.А.

за участю секретаря судового засідання Ковальової В.О.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

відповідача ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 до ОСОБА_3 про усунення перешкод при здійсненні права розпорядження майном,

ВСТАНОВИВ:

Позивачі ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 звернулись до Деснянського районного суду м. Києва з позовною заявою до ОСОБА_3 про усунення перешкод при здійсненні права розпорядження майном, шляхом визнання особи такою, що втратила право на користування житловим приміщенням.

Ухвалою судді від 11.03.2019 було відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду в підготовчому засіданні.

Ухвалою судді від 02.10.2019 було закрито підготовче провадження в справі та призначено справу до розгляду в порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні.

21.11.2019 року через загальну канцелярію суду від позивачів подано заяву про відмову від позовних вимог. Заява мотивована тим, що після отримання позовної заяви та початку до початку розгляду справи по суті вчинено дії, які фактично свідчать про визнання позову, тобто, надано докази зняття з реєстраційного обліку відповідача за адресою: АДРЕСА_1 . Таким чином, подальший розгляд справи є недоцільним, а тому позивачі просять прийняти відмову від позовних вимог ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 до ОСОБА_3 про усунення перешкод при здійсненні права розпорядження майном, покласти на відповідача судові витрати, понесені позивачами у розмірі сплаченого судового збору та закрити провадження у справі.

Позивач - ОСОБА_1 та його представник - ОСОБА_2 , в судовому засіданні вимоги своєї заяви підтримали в повному обсязі та просили про її задоволення.

Відповідач - ОСОБА_3 не заперечував, щодо закриття провадження в справі, однак не погоджується з вимогою про стягнення з нього судових витрат.

Вивчивши наявні матеріали справи та ознайомившись із поданою заявою суд вважає за доцільне закрити провадження у справі виходячи з наступного

Відповідно до ч. 3 ст. 13 ЦПК України, учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Згідно з положеннями п.1 ч.2 ст. 49 ЦПК України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.

Положеннями ст. 206 ЦПК України передбачено, що позивач може відмовитися від позову на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі відмови позивача від позову суд постановляє ухвалу про закриття провадження у справі.

За змістом п. 4 ч. 1 ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо позивач відмовився від позову і відмова прийнята судом.

Згідно ч. 2 ст. 256 ЦПК України, суд роз`яснює про наслідки відмови від позову, у разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається. Наявність ухвали про закриття провадження у зв`язку з прийняттям відмови позивача від позову не позбавляє відповідача в цій справі права на звернення до суду за вирішенням цього спору.

Оскільки цивільно-процесуальним законодавством не заборонено відмова від позову, також у даному випадку не порушуються права позивача, суд приходить до висновку про можливість прийняття відмови від позову позивача та закриття провадження по справі.

Крім того, відповідно до ч.1 ст.142 ЦПК України, у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

Так, станом на 28.11.2019 року розгляд справи по суті не розпочався.

З матеріалів справи вбачається, що при зверненні до суду кожним із позивачів було сплачено судовий збір в сумі по 768, 40 грн (а в загальному розмірі 2 305, 20 грн.) що підтверджується квитанціями № 6, 7, 8, від 28.02.2019 року.

З урахуванням того, що відповідно до вищевказаних норм чинного законодавства при відмові від позову підлягає поверненню позивачу з державного бюджету 50 % відсотків сплаченого ними судового збору, суд вважає за доцільне повернути позивачам по 384, 2 грн. (кожному), сплаченого при зверненні до суду судового збору.

Відповідно до ч. 3 ст. 142 ЦПК України у разі відмови позивача від позову понесені ним витрати відповідачем не відшкодовуються, а витрати відповідача за його заявою стягуються з позивача. Однак якщо позивач не підтримує своїх вимог унаслідок задоволення їх відповідачем після пред`явлення позову, суд за заявою позивача присуджує стягнення понесених ним у справі витрат з відповідача.

Оскільки відповідач визнав позов до початку розгляду справи по суті, що підтверджується наданою останнім копією паспорта де зазначено, що 30.09.2019 року ОСОБА_3 , був знятий по АДРЕСА_1 , з реєстраційного обліку, а тому враховуючи положення ч. 3 ст. 142 ЦПК України, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивачів 50% відсотків сплаченого ними при зверненні до суду судового збору (кожному з них) по 384 гривні 20 копійок.

Оригінали платіжних доручень № 6, 7, 8 від 28.02.2019 знаходяться в матеріалах справи № 754/3468/19 за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 до ОСОБА_3 про усунення перешкод при здійсненні права розпорядження майном.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.ст. 49, 206, 255, 256, 352, 353, 354 ЦПК України, суд-

У Х В А Л И В:

Прийняти у ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 відмову від позову.

Закрити провадження в цивільній справі № 754/3468/19 за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 до ОСОБА_3 про усунення перешкод при здійсненні права розпорядження майном.

Стягнути з ОСОБА_3 (РНОКПП - НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП - НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання АДРЕСА_1 ) витрати по сплаті судового збору у розмірі 384,20 грн..

Стягнути з ОСОБА_3 (РНОКПП - НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_4 (РНОКПП - НОМЕР_3 , зареєстроване місце проживання АДРЕСА_1 ) витрати по сплаті судового збору у розмірі 384,20 грн..

Стягнути з ОСОБА_3 (РНОКПП - НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_5 ( НОМЕР_4 , зареєстроване місце проживання АДРЕСА_1 витрати по сплаті судового збору у розмірі 384,20 грн..

Відшкодувати ОСОБА_1 (РНОКПП - НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання АДРЕСА_1 ) з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого ним при поданні позову, а саме у розмірі 384,20 грн..

Відшкодувати ОСОБА_4 (РНОКПП - НОМЕР_3 , зареєстроване місце проживання АДРЕСА_1 ) з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого нею при поданні позову, а саме у розмірі 384,20 грн..

Відшкодувати ОСОБА_5 ( НОМЕР_4 , зареєстроване місце проживання АДРЕСА_1 ) з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого нею при поданні позову, а саме у розмірі 384,20 грн..

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення або складання до Київського апеляційного суду через Деснянський районний суд м. Києва.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Деснянський районний суд міста Києва.

Суддя: