Справа № 324/100/19
Провадження № 2/324/243/2019
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

29 січня 2019 року суддя Пологівського районного суду Запорізької області Кацаренко І.О., розглянувши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 16 січня 2019 року звернулася до Пологівського районного суду Запорізької області з позовною заявою до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя.

28 січня 2019 року на адресу суду надійшла відповідь з органу місцевого самоврядування про реєстрацію місця проживання відповідача за адресою, зазначеною позивачем у позові.

Ознайомившись з позовом і додатками до нього, приходжу до висновку про залишення позовної заяви без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або імя (прізвище, імя та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів звязку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Проте, позовна заява містить суперечливі дані щодо імені та по батькові відповідача у справі. Так, зокрема, в прохальній частині позову позивач просить стягнути з ОСОБА_2 на її користь 1/2 частину витрат, понесених нею на сплату судового збору. При цьому тут же просить витребувати у відповідача ОСОБА_3 правовстановлюючі документи на жилий будинок. Також адресою розташування спірного будинку спочатку зазначено м.Пологи, вул.Шевченка,16, а потім с.Пологи, вул.Шевченка,16, що позбавляє суд можливості встановити дійсні обставини справи.

Також відповідно до п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Відповідно до п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до п.9 ч.1 ст.176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна.

При цьому відповідно до ч.2 ст.176 ЦПК України якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент предявлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Визначаючи ціну позову, позивач зазначає суперечливу вартість майна, що є предметом позову, яка не підтверджена станом на день подачі позовної заяви, та не додає документи на підтвердження вартості такого майна для обґрунтування ціни позову та технічні документи на будинок.

Так, у позові позивач зазначила, що під час шлюбу за спільні кошти сторонами було придбано майно жилий будинок за адресою м.Пологи Запорізької області, вул.Шевченка,16, вартістю 100000 грн. При цьому позивач просить суд поділити спільне майно подружжя будинок з господарськими будівлями та спорудами вартістю 111 тисяч 926 грн. 50 коп., визнавши за нею право власності на 1/2 частину жилого будинку з господарськими будівлями та спорудами (без виділу в натурі).

У той же час, позивач зазначила ціну позову у розмірі 50000 грн., вказавши, що її доля в грошовому виразі при поділі майна складає саме цю суму. Таким чином, при визначенні ціни позову позивачем було враховано лише вартість частки у спільному майні, яку вона просить виділити собі у власність, і не було враховано вартість усього майна, яке вона просить поділити.

Тому позивачеві необхідно надати суду документи на підтвердження вартості майна, яке вона має намір поділити, та розрахувати ціну позову відповідно до дійсної вартості усього майна і відповідно сплати судовий збір, виходячи з цієї суми.

Окрім того, відповідно до ч.5 ст.177 ЦПК України позивач зобовязаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно частин 2,4,5 статті 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом, якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього; копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством; учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу; учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Проте, копії документів, долучені до позову в якості доказів, не засвідчено належним чином, а копію довідки про присвоєння ідентифікаційного номера ОСОБА_1 взагалі неможливо прочитати.

У той же час, у позовній заяві вказано клопотання про витребування у відповідача правовстановлюючих документів на жилий будинок №16 по вул.Шевченка с.Пологи Пологівського району Запорізької області, яке за змістом не відповідає вимогам ст.84 ЦПК України.

Так, зокрема, у позовній заяві, у тексті якої вказано клопотання про витребування доказів, у порушення п.2, п.3, п.4 ч.2 ст.84 ЦПК України не зазначено обставини, які можуть підтвердити витребувані докази, підстави, з яких випливає, що ці докази має відповідна особа, вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цих доказів самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цих доказів.

Виходячи з вимог ст.ст.83,84 ЦПК України позивачу пропонується викласти клопотання про витребування доказів відповідно до вимог зазначених норм ЦПК України.

Відповідно до частин 1-3 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Отже, позивачу необхідно усунути зазначені вище недоліки шляхом подачі виправленої позовної заяви з додатками, засвідченими належним чином, до суду в строк, який не може перевищувати семи днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючисьст.ст.84,95,175,177,185 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя залишити без руху, надавши позивачу для усунення недоліків позовної заяви семиденний строк з дня отримання копії даної ухвали.

У випадку не усунення недоліків у вказаний термін позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Кацаренко І.О.