Провадження №2/760/6215/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 грудня 2019 року Суддя Солом`янського районного суду м. Києва Оксюта Т.Г. розглянувши цивільну справу за позовом ПАТ «Родовід Банк» до ОСОБА_1 , треті особи ТОВ «ТММ-БУДКОМПЛЕКТ», ТОВ Фірма «Т.М.М.», ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки, -

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою судді Солом`янського районного суду м. Києва від 26.09.2018 року відмовлено у задоволенні клопотання представника позивача про звільнення від сплати судового збору та позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою судді Солом`янського районного суду м. Києва від 31.10.2018 року у справі відкрито спрощене позовне провадження.

Ухвалою судді Солом`янського районного суду м. Києва від 11.12.2018 року клопотання представника відповідача про призначення цивільної справи за позовом ПАТ «Родовід Банк» до ОСОБА_1 , треті особи ТОВ «ТММ-БУДКОМПЛЕКТ», ТОВ Фірма «Т.М.М.», ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки до розгляду в судове засідання в порядку спрощеного позовного провадження задоволено та призначено судове засідання у вказаній справі.

Ухвалою судді Солом`янського районного суду м. Києва від 12.12.2018 року відмовлено у задоволенні клопотання представника відповідача про призначення справи до розгляду в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 11.02.2019 року відмовлено в задоволенні заяви представника відповідача про залишення позовної заяви без руху в порядку ч. 11 ст. 187 ЦПК України.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 11.02.2019 року зупинено провадження у вказаній справі.

Постановою Київського апеляційного суду від 04.06.2019 року ухвалу Солом`янського районного суду м. Києва від 11.02.2019 року скасовано, справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду справи.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 04.11.2019 року позовну заяву ПАТ «Родовід Банк» до ОСОБА_1 , треті особи ТОВ «ТММ-БУДКОМПЛЕКТ», ТОВ Фірма «Т.М.М.», ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки - залишено без руху на підставі п. 11 ст. 187 ЦПК України.

Надано строк на усунення недоліків терміном п`ять днів з моменту отримання копії повного тексту ухвали, шляхом подання документів (платіжного доручення, квитанції), з урахуванням вимог, викладених в ухвалі.

Підставою для залишення позовної заяви без руху було те, що зміст заявленої вимоги про звернення стягнення на майно ґрунтувався на наявності грошових вимог позивача до відповідача на підставі окремого договору, наслідком задоволення таких вимог та виконання судового рішення є припинення грошових вимог позивача. Отже, позовні вимоги про звернення стягнення на заставлене майно мають вартісну оцінку, носять майновий характер і розмір ставок судового збору за їх подання визначається за вимогами статті 4 Закону України «Про судовий збір», виходячи з розміру грошових вимог позивача, на задоволення яких спрямовано позов.

Позивачу необхідно було доплатити судовий збір в сумі 185163,36 грн. на рахунок зазначений в ухвалі суду від 04.11.2019 року.

Повний текст вказаної ухвали позивач отримав 18.11.2019 року.

28.11.2019 року, поштою, надійшла заява від представника позивача в якій вона зазначила, що позивачем подано заяву до позичальника за кредитним договором ТОВ «ТММ-Будкомплект» та поручителя «Фірми «Т.М.М.-ТОВ» про стягнення заборгованості за кредитним договором №22.1/12-КЛТ-09 від 17.04.2009 року, яка розглядається в порядку господарського судочинства.

При зверненні з зазначеним позовом банком сплачено судовий збір як за майновий спір у сумі 68820,00 грн.

Вважає, що вимоги суду про повторну сплату судового збору є необґрунтованими.

Також зазначила, що у випадку якщо розцінювати спір як майновий, розмір судового збору повинен обраховуватись виходячи з вартості квартири, звернення стягнення на яку є предметом спору.

При цьому, для визначення дійсної вартості спірного майна необхідна наявність спеціальних знань, а тому якщо суд розцінить спір як майновий просила продовжити строк для усунення недоліків з метою надання звіту про оцінку майна, на що слід зазначити наступне.

Встановлено, що при поданні до суду позовної заяви позивачем сплачено судовий збір в розмірі 1762,00 грн. як за вимоги немайнового характеру.

Закон України «Про судовий збір» визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Відповідно до змісту частини другої статті 6 цього Закону у разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

За пунктом 3 частини третьої статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

За статтею 176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку; у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про стягнення аліментів - сукупністю всіх виплат, але не більше ніж за шість місяців; у позовах про строкові платежі і видачі - сукупністю всіх платежів або видач, але не більше ніж за три роки; у позовах про безстрокові або довічні платежі і видачі - сукупністю платежів або видач за три роки; у позовах про зменшення або збільшення платежів або видач - сумою, на яку зменшуються або збільшуються платежі чи видачі, але не більше ніж за один рік; у позовах про припинення платежів або видач - сукупністю платежів або видач, що залишилися, але не більше ніж за один рік; у позовах про розірвання договору найму (оренди) або договору найму (оренди) житла - сукупністю платежів за користування майном або житлом протягом строку, що залишається до кінця дії договору, але не більше ніж за три роки; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості; у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Таким чином, наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову.

Зміст заявленої вимоги про звернення стягнення на майно ґрунтується на наявності грошових вимог позивача до відповідача на підставі окремого договору, наслідком задоволення таких вимог та виконання судового рішення є припинення грошових вимог позивача. Отже, позовні вимоги про звернення стягнення на заставлене майно мають вартісну оцінку, носять майновий характер і розмір ставок судового збору за їх подання визначається за вимогами статті 4 Закону України «Про судовий збір», виходячи з розміру грошових вимог позивача, на задоволення яких спрямовано позов.

Зазначений висновок узгоджується висновком зробленим Великою Палатою Верховного Суду, що викладений в постанові від 26.02.2019 року у справі №907/9/17 провадження №12-76гс18.

Таким чином, вищевказані посилання представника позивача є необґрунтованими.

При цьому, чинним законодавством не передбачено продовження встановленого судом строку для усунення недоліків позовної заяви.

Слід звернути увагу на те, що представник позивача була присутня при оголошенні ухвали суду від 04.11.2019 року (вступної та резолютивної частини), що підтверджується журналом судового засідання від 04.11.2019 року, а тому позивачу відомі були підстави для залишення позовної заяви без руху і було достатньо часу для їх усунення.

Згідно ч. 13 ст. 187 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Повний текст ухвали позивачем отримано 18.11.2019 року та станом на 09.12.2019 року недоліки не усунуто.

Відповідно до ст. 2 ЦПК України, завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Своєчасний розгляд справ забезпечується обмеженими процесуальними строками їх розгляду.

Також, відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточних, зокрема «Іззетов проти України», «Пискал проти України», «Майстер проти України», «Субот проти України», «Крюков проти України», «Крат проти України», «Сокор проти України», «Кобченко проти України», «Шульга проти України», «Лагун проти України», «Буряк проти України», «ТОВ "ФПК "ГРОСС» проти України», «Гержик проти України» суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Згідно з ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Тобто, цивільне процесуальне законодавство накладає на осіб, які беруть участь у справі, певні процесуальні обмеження, спрямовані на забезпечення дотримання процесуальних строків розгляду справи та на унеможливлення зловживання ними своїми процесуальними правами, в тому числі шляхом безпідставного затягування розгляду справи.

Крім того, рішенням Європейського Суду у справі «Пономарьової проти України» від 3 квітня 2008 року передбачено вживання сторонами заходів про обізнаність стану відомого їм судового провадження.

За вказаних обставин суд вважає за доцільне залишити позовну заяву без розгляду на підставі п. 13 ст. 187 ЦПК України.

Керуючись п. 13 ст. 187 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Залишити без розгляду позов ПАТ «Родовід Банк» до ОСОБА_1 , треті особи ТОВ «ТММ-БУДКОМПЛЕКТ», ТОВ Фірма «Т.М.М.», ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Солом`янський районний суд міста Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня наступного після її проголошення шляхом подання апеляційної скарги.

Суддя