КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

справа № 760/12552/19

провадження № 22-ц/824/17816/2019

13 грудня 2019 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді Кирилюк Г. М., вирішуючи питання про поновлення строку на апеляційне оскарження та відкриття апеляційного провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на ухвалу Солом`янського районного суду м. Києва від 27 травня 2019 року в складі судді Шереметьєвої Л. А.,

встановив:

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 27 травня 2019 року відкрито провадження у даній справі.

На вказану ухвалу суду ОСОБА_2 05.12.2019 рокуподав апеляційну скаргу, в якій просить її скасувати та передати справу на розгляд до Ямпільського районного суду Сумської області або до Вишгородського районного суду Київської області. Також просив поновити строк на апеляційне оскарження ухвали суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Згідно з ч. 1 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до ч. 2 ст. 354 ЦПК України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 2) на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Як вбачається з матеріалів справи, 26.06.2019 року представник ОСОБА_2 - ОСОБА_3 зверталася до суду першої інстанції з заявою про надання матеріалів справи для ознайомлення, що свідчить про обізнаність апелянта щодо наявності оскаржуваної ухвали суду, починаючи з 26.06.2019 року (а.с. 171, т.1).

Крім того, 16.08.2019 року представник ОСОБА_2 - ОСОБА_3 подала до суду першої інстанції відзив на позовну заяву ОСОБА_1 , що також вказує на обізнаність заявника з наявністю ухвали суду першої інстанції про відкриття провадження (а.с. 57-58, т.2).

Разом з тим, 05.12.2019 року, з пропущенням строку на апеляційне оскарження, ОСОБА_4 подав до Київського апеляційного суду апеляційну скаргу на ухвалу Солом`янського районного суду м. Києва від 27 травня 2019 року про відкриття провадження.

У заяві про поновлення процесуального строку заявник не навів жодних переконливих та непереборних обставин, що перешкодили йому звернутися до суду апеляційної інстанції з апеляційною скаргою з дотриманням процесуальних строків.

Відповідно до ч. 3 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі № 3236/03 «Пономарьов проти України» зазначено, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави.

Разом з тим, якщо строк на оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності.

Вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими.

Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (Пономарьов проти України, № 3236/03, § 41, ЄСПЛ, від 3 квітня 2008 року).

Поновлення процесуального строку зі спливом встановленого строку та за підстав, які не видаються переконливими може свідчити про порушення принципу юридичної визначеності.

У кожній конкретній справі суди мають ґрунтовно перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata. При цьому на осіб, які беруть участь у справі, покладається обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду і не допускати свідомих маніпуляцій та ухилень від отримання інформації про рух справи.

Європейський суд з прав людини зауважив, що норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (Перетяка та Шереметьев проти України, № 17160/06 та N 35548/06, § 34, від 21 грудня 2010 року).

Враховуючи те, що заявник пропустив строк на апеляційне оскарження ухвали суду, не зазначив жодних підстав для поновлення цього строку, то у відповідності до ч.3 ст.357 ЦПК України апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням заявнику можливості протягом десяти днів з дня отримання ухвали звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження з зазначенням поважних підстав для поновлення такого строку.

Також в апеляційній скарзі ОСОБА_2 звернувся з клопотанням про відстрочення сплати судового збору.

Вказане клопотання не підлягає задоволенню з таких підстав.

Згідно з частинами першою, третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З цих же підстав суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Клопотання задоволенню не підлягає, оскільки, звернувшись до суду з відповідною заявою, заявник не надав жодних доказів, які б свідчили про майновий стан позивача та не зазначив обґрунтовані підстави, з якими чинне законодавство пов`язує відстрочення сплати судових витрат.

Також не надав представник позивача і доказів того, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача за попередній календарний рік, відповідно до положення ст. 8 Закону України «Про судовий збір».

Доводи про відсутність можливості сплати судового збору без надання доказів наведеного не можуть бути підставою для звільнення від сплати судового збору, відповідно до ст. 136 ЦПК України та ст. 8 Закону України «Про судовий збір», що відповідає ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливі для всіх учасників процесу.

У зв`язку з наведеним особі, яка подала апеляційну скаргу, необхідно сплатити судовий збір, або надати докази на підтвердження її майнового стану, зокрема документи, що підтверджують розмір річного доходу позивача за 2018 рік.

Відповідно до п.п. 9 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою до суду апеляційної скарги на ухвалу суду, судовий збір оплачується в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З 01 січня 2019 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1921 грн.

Таким чином, апелянту необхідно сплатити судовий збір за подання апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції у розмірі 384,20 грн (1921 грн х 0,2 ).

У зв`язку з цим апеляційна скарга підлягає залишенню без руху для усунення недоліків: сплати судового збору в розмірі 384,20 грн. за реквізитами: отримувач - УК у Солом.р-ні/Соломян. р-н, код отримувача (ЄДРПОУ)- 38050812, банк отримувача -Казначейство України (ЕАП), МФО банку - 899998, рахунок отримувача-UA6080024, код класифікації доходів бюджету- 22030101.

Документи, що підтверджують сплату судового збору, подаються до Київського апеляційного суду в оригіналі.

Згідно ч. 2 ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Стаття 185 ЦПК України передбачає, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Таким чином, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати апелянту строк для усунення виявлених судом недоліків.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 185, 356, 357 ЦПК України

ухвалив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу Солом`янського районного суду м. Києва від 27 травня 2019 року залишити без руху.

Роз`яснити заявнику право в десятиденний строк з дня отримання копії даної ухвали усунути виявлені недоліки, надавши до суду апеляційної інстанції заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження з зазначенням підстав для його поновлення та документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або докази про майновий стан позивача.

Попередити, що у разі, якщо недоліки апеляційної скарги в частині надання документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, не будуть усунені в строк, встановлений судом, апеляційна скарга вважатиметься неподаною і буде повернута особі, що її подала.

У випадку не звернення до суду апеляційної інстанції з заявою з зазначенням підстав для поновлення строкуна апеляційне оскарження у встановлений строк, суд може відмовити у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Г. М. Кирилюк