Справа № 308/7073/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 грудня 2019 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

головуючого судді - Малюк В.М.,

при секретарі судового засідання - Матіко Я.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в м. Ужгороді, цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення часток у праві спільної сумісної власності,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася до Ужгородського міськрайонного суду з даною позовною заявою, мотивуючи її тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її бабуся ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 останнє місце проживання якої було АДРЕСА_1 . Після її смерті відкрилась спадщина на нерухоме майно, а саме на частину трьохкімнатної квартири, загальною площею 74,8 кв.м., житловою площею, 45.9 кв.м, розташованої за адресою, АДРЕСА_1 . Право власності на вищевказану квартиру зареєстровано за: ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , ОСОБА_1 та ОСОБА_4 , ОСОБА_3 .

Всі вони перебувають у родинних відносинах.

На даний час, з метою оформлення своїх спадкових прав, виникла необхідність у визначенні часток сторін у праві спільної сумісної власності, а тому посилаючи на положення ст.ст. 368,369,357,361,364,372 ЦК України, ОСОБА_1 просить суд визнати, що частки співвласників квартири за адресою, АДРЕСА_2 , є рівними і кожному з них належить по 1/5 частки вказаної квартири.

Позивачка в судове засідання не з`явилися, однак подала до суду заяву про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги підтримує повністю.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, однак подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутності, позовні вимоги визнає повністю.

Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, хоча про час та місце розгляду справи був повідомлений своєчасно та належним чином, в т.ч. шляхом розміщення повідомлення на офіційному веб сайті судової влади України.

Дослідивши матеріали справи та надані суду докази, виходячи з їх належності, допустимості, достовірності та достатності, суд приходить до наступного висновку.

З досліджених судом матеріалів справи вбачається, що згідно свідоцтва про право власності на житло від 11.01.2000 року, виданого на підставі Розпорядження Ужгородського районного фонду комунального майна №4 від 11.01.2000 р., право власності на трьохкімнатну квартиру АДРЕСА_3 належить: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , що також підтверджується довідкою № 1207/02 виданою 15.04.2019 р. КП «Ужгородське районне бюро технічної інвентаризації нерухомого майна».

Судом встановлено, що ОСОБА_4 , співвласниця вищевказаної квартири, померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 виданого 03.07.2013 р. виконкомом Кам`яницької сільської ради Ужгородського району Закарпатської області.

Крім того, співвласниця вищезгаданої квартири ОСОБА_5 , померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 виданого 26.12.2005 р. виконкомом Кам`яницької сільської ради Ужгородського району Закарпатської області.

Згідно зі ст. 1226 ЦК України частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах.

Частиною першою ст. 1297 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за виданою йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Відповідно до пунктів 4 та 6 глави 1 розділу II Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України нотаріус може видати свідоцтво про право на спадщину за законом чи за заповітом після смерті одного з учасників спільної сумісної власності лише після визначення (виділення) частки померлого у спільному майні. Тому при спадкуванні таких часток істотне значення має встановлення їх розміру, що може бути зроблено як за життя спадкодавців, так і після відкриття спадщини.

Статтею 1218 Цивільного кодексу України визначено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно зі ст. 355 ЦК України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності. Право спільної власності виникає з підстав, не заборонених законом.

Приписами ч.2 ст.370 ЦК України визначено, що у разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду.

Відповідно до ст.372 ЦК України, майно, що є у спільній сумісній власності, може бути поділене між співвласниками за домовленістю між ними, крім випадків, установлених законом. У разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом. У разі поділу майна між співвласниками право спільної сумісної власності на нього припиняється.

Відповідно до пункту 3.4 листа ВССУ «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах. Суб`єкт права спільної сумісної власності має право заповідати свою частку у праві спільної сумісної власності до її визначення та виділу в натурі. У разі відмови нотаріуса видати свідоцтво про право на спадщину спадкоємці учасника спільної сумісної власності мають право звернутися з позовом про визначення частки майна, належної померлому на праві спільної сумісної власності.

Згідно із пунктом 17 Постанови Пленуму ВССУ «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» №5 від 07.02.2014 р. частка суб`єкта права спільної сумісної власності визначається, зокрема, при відкритті після нього спадщини.

Статтею 81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Враховуючи вищенаведене та те, що домовленості між співвласниками квартири щодо зміни розмірів часток не було, суд вважає, що частки слід визначити з врахуванням положення ч. 2 ст. 370 ЦК України та кількості співвласників, як такі, що є рівними та становлять по 1/5 квартири, що за адресою АДРЕСА_1 .

У відповідності до вимог ч.1 ст. 141 ЦПК України з відповідачів належить солідарно стягнути понесені позивачем та документально підтверджені судові витрати у розмірі 768,40 грн.

Керуючись ст.ст. 10,12,13,18,81,258,263-265, 273, 352, 354,355 ЦПК України, ст. 370 ЦК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 - задоволити.

Визначити, що частки співвласників квартири, що за адресою АДРЕСА_1 , а саме: померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 - ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 - ОСОБА_5 , ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , є рівними та становлять по 1/5 частки квартири.

Стягнути солідарно з ОСОБА_2 , ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 768,40 грн.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Відповідно до п.п.15.5 п.15 розділу 13 Перехідних положень ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються до або через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Повний текст рішення суду складено 10 грудня 2019 року.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суд В.М.Малюк