У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 грудня 2019 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Лемак О.В., розглянувши заяву адвоката Ільницького Михайла Петровича, який діє в інтересах ОСОБА_1 про забезпечення позову до подачі позовної заяви, -

ВСТАНОВИВ:

Адвокат Ільницький М.П. в інтересах ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про забезпечення позову до подачі позовної заяви.

У вказаній заяві зазначає, що ОСОБА_1 перебуває в зареєстрованому шлюбі із ОСОБА_2 . Між ними не укладено будь-яких цивільно-правових угод (шлюбний договір, договір про поділ спільного набутого майна, тощо) на предмет врегулювання питання розподілу спільного сумісного майна, яке набуте між ними протягом їх шлюбу.

Вказує, 09.12.2005 року ОСОБА_2 була придбана, згідно відповідного договору купівлі-продажу, земельна ділянка кадастровий номер :34:001:0043 площею 0, 1400 га, цільове призначення - для іншої комерційної діяльності, яка знаходиться за адресою АДРЕСА_1 . Вказана земельна ділянка була придбана за рахунок спільних набутих сім`єю грошових коштів, під час перебування ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в шлюбних відносинахю

На вказаній вище земельній ділянці, за рахунок спільних набутих сім`єю грошових коштів, ОСОБА_2 розпочав будівництво об`єкта «Реконструкція незавершеного будівництвом тиру під комерційно-житловий комплекс по АДРЕСА_1 ». Вказане будівництво було завершено спільними коштами та зусиллями сім`ї ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в 18.05.2015р.

Зазначає, що після прийняття (здачі) в експлуатацію об`єкта будівництва «Реконструкція незавершеного будівництвом тиру під комерційно-житловий комплекс по АДРЕСА_1 , ОСОБА_2 розпочав відчуження існуючих в ньому об`єктів нерухомого майна (квартир, нежитлових приміщень та гаражів). Вказане відчуження відбувалося шляхом укладення договорів купівлі-продажу майнових прав.

У листопаді 2019 року ОСОБА_1 стало відомо, що ОСОБА_2 двічі порушив визначений законодавством порядок розпорядження спільним сумісним набутим майном у шлюбі, а саме: 17.05.2019 року ОСОБА_2 уклав із громадянкою ОСОБА_3 договір купівлі-продажу майнових прав № 08/05/19. Згідно умов спірного договору № 1, ОСОБА_2 продав та передав, а ОСОБА_3 прийняла та оплатила майнові права на квартиру АДРЕСА_2 , площею 134, 2 кв.м. Спірний договір № 1 укладений ОСОБА_2 за відсутності згоди позивача ОСОБА_1 .

В подальшому, 09.10.2017 року, ОСОБА_2 уклав, знову ж таки, із ОСОБА_3 договір купівлі-продажу майнових прав № 09/10/17. Згідно умов спірного договору № 2 ОСОБА_2 продав та передав, а ОСОБА_3 прийняла та оплатила майнові права на квартиру АДРЕСА_3 , площею 50. кв.м. Спірний договір № 2 укладений ОСОБА_2 за відсутності згоди позивача ОСОБА_1 .

Заявник зазначає, що на даний момент вважає спірні договори № 1 та 2 оспорюваними, тобто такими, що укладені всупереч діючого законодавства, в порушення її законних прав та інтересів. В свою чергу, вільне розпорядження ОСОБА_3 квартирами №№ 8 та 9, протягом періоду (строку) розгляду судової справи судом, створює ризик відчуження нею таких об`єктів нерухомого майна, що позбавить позивачку ОСОБА_1 можливості відновити наявне в неї право спільної сумісної власності на вказані об`єкти нерухомого майна.

На підставі наведеного просить вжити наступні заходи забезпечення позову:

- накласти арешт на квартиру АДРЕСА_2 загальною площею 134, 2 кв.м., житловою площею 82, 9 кв.м. (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна в ДРРПНМ - 101);

- накласти арешт на квартиру АДРЕСА_3 загальною площею 50,3 кв.м., житловою площею 49, 7 кв.м. (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна в ДРРПНМ -101);

- заборонити вчинення будь-яких реєстраційних дій щодо квартири АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна в ДРРПНМ - 101;

- заборонити вчинення будь-яких реєстраційних дій щодо квартири АДРЕСА_3 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна в ДРРПНМ 101.

Вказана заява розглядається судом без повідомлення сторін.

Розглянувши заяву, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Звернення з позовом до суду за захистом порушених прав, інтересів фізичних осіб та юридичних осіб, а також свобод фізичних осіб є одним із способів судового захисту.

Інститут забезпечення позову при цьому, дає можливість суду до ухвалення рішення по суті вжити заходів щодо забезпечення заявленого позову у певних визначених випадках, враховуючи чітко визначені підстави.

Надаючи правову оцінку обґрунтованості заявленого клопотання, суд зазначає, що інститут забезпечення позову регламентовано статтями 149,150 ЦПК України, які встановлюють підстави для вжиття заходів забезпечення позову, а також способи забезпечення позову в цивільному процесі. Наявність такого інституту є однією з гарантій виконання рішення суду і спрямована на дотримання норми щодо обов`язковості до виконання судових рішень, встановленої статтею 124 Конституції України.

Забезпечення позову - це вжиття судом, у провадженні якого перебуває справа, до вирішення справи визначених законом заходів щодо створення можливості реального виконання у майбутньому рішеннясуду. Це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду у випадку задоволення позовних вимог.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, з урахуванням доказів, наданих заявником на підтвердження своїх вимог, є підстави вважати, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза ускладнення чи унеможливлення виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він має намір звернутися до суду.

Згідно ч.ч.1,2 ст.149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно ч.1 ст.150 ЦПК України, позов забезпечується: накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії.

Ч.2 ст.150 ЦПК України, передбачено, що суд може застосувати кілька видів забезпечення позову.

При вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Заявник вказує, що предметом його майбутнього позову буде наступне : визнати недійсним договір купівлі-продажу майнових прав № 08/05/19 від 17.05.2019 р.; визнати недійсним договір купівлі-продажу майнових прав № 09/10/17 від 09.10.2017 р.; витребувати у ОСОБА_3 на користь ОСОБА_4 та ОСОБА_2 квартиру АДРЕСА_2 , загальною площею 134, 2 кв.м., житловою площею 82, 9 кв.м. (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна в ДРРПНМ - 101); витребувати у ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 та ОСОБА_2 квартиру АДРЕСА_3 , загальною площею 50,3 кв.м.. житловою площею 49, 7 кв.м. (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна в ДРРПНМ - 101).

Згідно п.4 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» №9 від 22.12.2006 року, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахування доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулась з такою заявою, позовним вимогам.

Відповідно до п. 6 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22.12.2006 «Про практику застосування судами процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», особам, які беруть участь у справі, має бути гарантована реальна можливість захистити свої права при вирішенні заяви про забезпечення позову.

Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки, безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

З урахування доказів, наданих заявником на підтвердження своїх вимог, пересвідчившись, що між сторонами дійсно виник спір, з`ясувавши обсяг позовних вимог, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати заявник, приймаючи до уваги те, що невжиття заходів забезпечення позову може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду, а також з метою ефективного захисту порушених прав позивача, суд вважає, що заява про забезпечення позову як обґрунтована підлягає до задоволення.

Керуючись ст. ст. 149, 150, 158, 258, 260, 353, 354, 355 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву адвоката Ільницького Михайла Петровича, який діє в інтересах ОСОБА_1 про забезпечення позову до подачі позовної заяви задовольнити.

Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_2 загальною площею 134, 2 кв.м., житловою площею 82, 9 кв.м. (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна в ДРРПНМ - 101).

Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_3 загальною площею 50,3 кв.м., житловою площею 49, 7 кв.м. (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна в ДРРПНМ -101).

Заборонити вчинення будь-яких реєстраційних дій щодо квартири АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна в ДРРПНМ 101.

Заборонити вчинення будь-яких реєстраційних дій щодо квартири АДРЕСА_3 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна в ДРРПНМ 101.

Ухвала підлягає негайному виконанню. Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду Лемак О.В.