Номер провадження 2/754/2047/19
29 січня 2019 року Деснянський районний суд м. Києва у складі:
головуючого судді Зотько Т.А.,
за участі секретаря судового засідання Гайворонського В.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Києві цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_5 про розірвання шлюбу, -
Позивач ОСОБА_1 в серпні 2018 року звернулася до Деснянського районного суду м.Києва з позовом до ОСОБА_5 про розірвання шлюбу, посилаючись на те, що вони з відповідачем перебувають у зареєстрованому шлюбі з 25.06.2008 року, від цього шлюбу мають спільних неповнолітніх дітей. Оскільки по причині аморальної поведінки відповідача сімейні стосунки між подружжям погіршилися, шлюбні відносини, ведення спільного господарства фактично були припинені з березня 2016 року, а тому позивач дійшов висновку, що шлюб носить лише формальний характер, у зв'язку із чим була змушена звертатись до суду із даним позовом.
Ухвалою судді Деснянського районного суду м.Києва від 10.08.2018 було відкрито провадження у справі та призначено по справі підготовче засідання.
Ухвалою суду від 25.09.2018 року було закрито підготовче провадження у справі та призначено її до розгляду по суті у судовому засіданні.
Позивач у судове засідання не з'явилась, на адресу суду подала заяву в якій просила проводити розгляд справи у її відсутність, разом з тим зазначила, що свої позовні вимоги підтримує у повному обсязі. Проти проведення заочного розгляду та постановлення по справі заочного рішення не заперечувала. (а.с.32)
Відповідач у судове засідання не з'явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про що свідчать матеріали справи. (а.с.17, 19, 26, 31).
У ході розгляду справи на адресу суду направляв заяву про розгляд цивільної справи без участі відповідача. (а.с.19)
За даних обставин суд приходить до висновку, що відповідач належним чином повідомлений судом про розгляд справи.
Відповідно до положень ч.1 ст.280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з'явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Враховуючи те, що у справі достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд вважає за можливе розглянути справу без участі відповідача на підставі доказів, які містяться в матеріалах справи та, враховуючи положення ст.ст. 280-281 ЦПК України постановити заочне рішення у справі.
Дослідивши зібрані в справі письмові докази, суд приходить до висновку про задоволення вимог позивача з огляду на наступне.
Судом встановлено, що між сторонами 25.06.2008 року було укладено шлюб, який зареєстрований Відділом реєстрації актів цивільного стану Деснянського районного управління юстиції у м.Києві, актовий запис № 732 серія НОМЕР_1, що підтверджується відповідною копією свідоцтва про шлюб (а.с.6).
Сторони мають спільних неповнолітніх дітей доньку-ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, синів - ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3
Згідно до положень ст. 1 Сімейного Кодексу України побудова сімейних відносин відбувається на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємоповаги та підтримки.
Відповідно до ст.ст. 21, 24 СК України, шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Частиною 3, 4 ст. 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.
Як свідчать матеріали справи, сторони не підтримують подружніх відносин та припинили ведення спільного господарства..
Згідно ч.2 ст.112 Сімейного Кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.
З огляду на зазначене, суд дійшов висновку, що сім'я фактично розпалась та зберегти її неможливо, оскільки збереження сім'ї призведе до порушення інтересів позивача, тому є всі наявні підстави для задоволення позову щодо розірвання шлюбу.
Згідно ч. 2 ст. 114 Сімейного Кодексу України у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст.24, 110-112, 114 Сімейного Кодексу України, ст.ст.12, 13, 81, 263, 265,273, 280-289 Цивільного процесуального кодексу України, суд -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_5 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Шлюб, зареєстрований 25.06.2008 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Деснянського районного управління юстиції у м.Києві (а/з № 732) між ОСОБА_5 та ОСОБА_1 - розірвати.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У випадку проголошення у судовому засіданні лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Суддя: