ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 554/4399/17 Номер провадження 22-ц/814/448/19Головуючий у 1-й інстанції Савченко Л.І. Доповідач ап. інст. Кривчун Т. О.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 січня 2019 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ у складі:

Головуючого: судді Кривчун Т.О.

Суддів: Бондаревської С.М., Кузнєцової О.Ю.

розглянув в порядку письмового провадження апеляційну скаргу представника ОСОБА_2 - ОСОБА_3

на рішення Октябрського районного суду м. Полтави від 11 грудня 2018 року

у справі за позовом Публічного акціонерного товариства "Полтаваобленерго" до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за необліковану електроенергію.

Суд, заслухавши доповідь судді-доповідача, -

В С Т А Н О В И В :

У червні 2017 року ПАТ «Полтаваобленерго» звернулось до місцевого суду з вказаним позовом до відповідача, посилаючись на те, що 22.03.2017 року під час контрольного огляду та технічної перевірки електроустановки у квартирі споживача ОСОБА_2 представниками Полтавської філії міських електромереж ПАТ «Полтаваобленерго» було виявлено самовільне підключення розетки поза електролічильником прихованою електропроводкою, точка приєднання знаходиться в коридорі з лівої сторони над холодильником, таким чином спожита електроенергія лічильником не обліковувалася, чим порушено п.48 Правил користування електричною енергією.

Зазначають, що, на місці виявлення порушення ПКЕЕН був складений Акт про порушення №00005744 від 22.03.2017 року, на підставі якого комісією в присутності ОСОБА_2 було прийнято рішення у формі протоколу №19 від 05.04.2017 року, яким визначено обсяг неврахованої електричної енергії та суму завданих збитків у розмірі 23846,00 грн. Нарахування було здійснене за три роки з 22.04.2014 року по 22.03.2017 року відповідно до п.п.А п.3.3 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, затвердженої Постановою НКРЕ від 04.05.2006 року із змінами від 18.10.2010 року №562. Зауважують, що відповідач не сплатив за спожиту електричну енергію та не погасив заборгованості, внаслідок чого позивач вимушений звернутися до суду з даним позовом.

Враховуючи викладенепрохалим стягнути з ОСОБА_2 на їх користь заборгованість в сумі 23846,66 грн. за необліковану електричну енергію згідно рішення комісії з розгляду Акту про порушення №00005744 від 22.03.2017 року, оформленого у вигляді протоколу №19 від 05.04.2017 року, вирішити питання судових витрат.

Рішенням Октябрського районного суду м. Полтави від 11 грудня 2018 року позов Публічного акціонерного товариства "Полтаваобленерго" до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за необліковану електроенергію, задоволено.

Стягнуто із ОСОБА_2 на користь Полтавської філії міських електромереж ПАТ «Полтаваобленерго» вартість необлікованої електричної енергії згідно рішення комісії з розгляду Акта про порушення №00005744 від 22.03.2017 року, оформленого протоколом №19 від 05.04.2017 року, у розмірі 23846,66 грн.

Стягнуто із ОСОБА_2 на користь Полтавської філії міських електромереж ПАТ «Полтаваобленерго» судовий збір у сумі 1600,00 грн. та витрати на проведення експертизи у сумі 3008,00 грн., а всього судових витрат на суму 4608,00 грн. (т.2, 152-159).

З вказаним рішенням місцевого суду не погодився відповідач, представник якого подав на нього апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на його невідповідність обставинам справи, порушення норм матеріального та процесуального права, просить рішення скасувати та ухвалити нове, яким встановити перерахунок з часу контрольного огляду вузла обліку, вирішити питання судових витрат.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначає, що районним судом надано невірну оцінку долученим до матеріалам справи висновкам контролюючих органів, а саме висновку акту планової перевірки дотримання умов та правил здійснення підприємницької діяльності з передачі електричної енергії місцевим (локальним) електричними мережами, умов і правил здійснення підприємницької діяльності з постачання електричної енергії за регульованим тарифом.

Вказує, що місцевим судом також було безпідставно відмовлено у клопотанні долучити до розгляду справи Інспекцію держенергонагляду у м. Полтаві та за їх відсутності винесено упереджене рішення.

Вважає, що наявними у матеріалах справи доказами в повній мірі підтверджено, що Енергопостачальник мав можливість виявити самовільне підключення при контрольному огляді вузла обліку, а тому саме з цього часу необхідно зробити перерахунок нанесених збитків.

Вказує, що районним судом невірно та без наявних на те підстав зроблено висновок, що підключення спірної розетки було виконано прихованою проводкою.

У поданому на апеляційну скаргу відзиві представник ПАТ «Полтаваобленерго» С.П. Юхно прохала апеляційну скаргу відхилити, а рішення місцевого суду залишити без змін.

Вказує, що стороною відповідача не подавалось до суду клопотання про залучення до участі у розгляді даної справи в якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, Інспекції держенергонагляду у м. Полтаві. В свою чергу, представником відповідача заявлялось клопотання про залучення до участі у розгляді даної справи в якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії і теплової енергії у Полтавській області, яке, на думку представника позивача, було правомірно відхилене місцевим судом, з урахуванням необгрунтованісті заявленого клопотання. Постановлена за результатом розгляду вказаного клопотання ухвала стороною відповідача не була оскаржена.

Зазначає, що суд першої інстанції повно з'ясував обставини, що мають значення для справи, та дійшов правильного висновку стосовно того, що електропроводка до розетки була прокладена під оздоблювальними матеріалами, а тому є прихованою, вказаний висновок відповідає обставинам справи, а відтак твердження апеляційної скарги в цій частині є безпідставними.

Вказує, що виявити проводку під час контрольного огляду не було можливо, оскільки для встановлення факту її наявності, працівники підприємства позивача були вимушені вжити ряд спеціальних заходів із застосуванням технічних засобів та часткового демонтажу будівельних та оздоблюваних конструкцій.

Також, зауважує, що місцевий суд вірно вказав на правильність здійсненого позивачем розрахунку вартості не облікованої електричної енергії з дати останньої технічної перевірки до дати виявлення порушення, оскільки проводка до розетки прокладена приховано.

Колегія суддів, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції, дійшла висновку про задоволення апеляційної скарги з наступних підстав.

У відповідності до ч.ч.1-5 ст.263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Згідно з вимогами ч.1 ст.264 цього Кодексу під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: 1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3) які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; 4) яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; 5) чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; 6) як розподілити між сторонами судові витрати; 7) чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; 8) чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову.

З матеріалів справи убачається, встановлено судом та не заперечується сторонами, що ОСОБА_2 проживає та зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3, що підтверджується копією паспорту серії НОМЕР_1 (т.1, а.с.20).

21.09.2005 року між ОСОБА_2 та ПАТ «Полтаваобленерго» укладено договір № про користування електричною енергією (т.1, а.с.11-14), на підставі якого, відповідач є споживачем послуг, що надаються позивачем за адресою: АДРЕСА_1, а саме електричної енергії, особовий рахунок 12307-10-110 (т.1, а.с.82-85).

22.03.2017 року під час контрольного огляду та технічної перевірки електроустановки, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, представниками Полтавської філії міських електромереж ПАТ «Полтаваобленерго» було виявлено порушення п.48 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою КМУ від 26.07.1996 року №1357 (далі ПКЕЕН), а саме самовільне підключення електроустановки, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника.

На виконання вимог п.53 ПКЕЕН, на місці виявлення порушення представниками ПАТ «Полтаваобленерго ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8 в присутності споживача ОСОБА_2 складено Акт про порушення №00005744 від 22.03.2017 року у двох примірниках, який ними було підписано (т.1, а.с.6-7).

У вказаному Акті зафіксовано порушення п.48 ПКЕЕН, вчинене шляхом самовільного підключення електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника. Підключено розетку поза електролічильником прихованою електропроводкою. Точка приєднання знаходиться в коридорі з лівої сторони над холодильником. Споживач не надав згоди на частковий демонтаж оздоблювальних матеріалів. Спожита таким чином електрична енергія лічильником не обраховувалася. Дане порушення виявлено за допомогою приладу пошуку прихованої проводки «Е121 Дятел».

Як додаток №1 до даного Акту про порушення №00005744 від 22.03.2017 року долучено схему підключення приладу обліку споживача та схему електропостачання споживача, яка підписана представниками постачальника електричної енергії та споживачем (т.1, а.с.8).

У подальшому, 05.04.2017 року, на підставі акта про порушення №00005744 від 22.03.2017 року, представниками постачальника електричної енергії під час засідання комісії з розгляду актів про порушення, відповідно до п.п.1.1., 1.2., 3.1., 3.2., 4.З. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, затвердженої Постановою НКРЕ від 04.05.2006 року за №562, було прийнято рішення №19 від 05.04.2017 року у формі протоколу засідання комісії з розгляду Актів про порушення ПКЕЕН Полтавської філії, яким проведено нарахування обсягу та вартості не облікованої електроенергії тавизначено обсяг неврахованої електричної енергії та суму завданих збитків у розмірі 23846,66 грн. (т.1, а.с.15).

ОСОБА_2 була присутня на засіданні комісії з розгляду акту про порушення та отримала копію протоколу.

Як убачається з розрахунку обсягу та вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією для населення від 05.04.2017 року, нарахування розміру завданих збитків позивачем здійснене за період з 22.03.2014 року по 22.03.2017 року (т.1, а.с.16-19).

Висновком Експерта від 28.09.2018 року №1268, виконаним Полтавським науково-дослідним експертно-криміналістичним центром МВС України, визначено, що підписи ОСОБА_5. ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8 та ОСОБА_2 в Акті про порушення №00005744 від 22.03.2017 року та в додатку №1 до даного Акту, виконано ними особисто (т.2, а.с.88-118).

Задовольняючи позовні вимоги, місцевий суд виходив із того, що виявлена розетка була приєднана саме прихованою проводкою (під оздоблювальними матеріалами), а тому працівники ПАТ «Полтаваобленерго» не мали можливості виявити її під час візуального обстеження схеми електропостачання квартири при контрольному огляді та з'ясувати чи розетка приєднана поза обліком, з урахуванням чого була проведена технічна перевірка. Відтак, місцевий суд дійшов висновку про правомірність проведеного позивачем розрахунку суми вартості завданих збитків за період з 22.03.2014 року по 22.03.2017 року на суму 23846,66 грн.

Проте, такі висновки не відповідають обставинам справи та нормам матеріального права, виходячи з наступного.

Відповідно до частини першої ст.714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Тлумачення як положень частини першої статті 714, так і інших норм глави 54 ЦК дозволяє стверджувати, що по своїй суті договір, на підставі якого відбувається постачання теплової енергії споживачу, є видом договору купівлі-продажу.

Такий же висновок можливо зробити й при тлумаченні норм, закріплених в ЗУ«Про теплопостачання» (в редакції, чинній на час виникнення боргу). У тексті даного Закону (в редакції, чинній на час виникнення боргу) неодноразово вживається словосполучення «договір купівлі-продажу» (зокрема: стаття 1, частина четверта статті 19, частина перша статті 25, пункти 6, 7, 8 частини першої статті 31).

Як свідчить тлумачення статті 526 ЦК України, цивільне законодавство містить загальні умови виконання зобов'язання, що полягають у його виконанні належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Це правило є універсальним і підлягає застосуванню як до виконання договірних, так і недоговірних зобов'язань. Недотримання умов виконання призводить до порушення зобов'язання.

На підставі ст.ст.67, 68 ЖК України плата за комунальні послуги (водопостачання, газ, теплова енергія та інші послуги) береться крім квартирної плати за затвердженими в установленому порядку тарифами. Наймач зобов'язаний своєчасно вносити плату за комунальні послуги.

У відповідності до ч.1 ст.19 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» відносини між учасниками договірних відносин у сфері житлово-комунальних послуг здійснюються виключно на договірних засадах.

Відповідно до п.5 ч.3 ст.20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач зобов'язаний оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом.

Як зазначено вище, 21.09.2005 року між ОСОБА_2 та ПАТ «Полтаваобленерго» укладено договір № про користування електричною енергією, предметом якого (п. 1.1) є постачання електричної енергії (т.1, а.с.11-14),

Згідно з пунктом 6.2 Договору споживач несе відповідальність, зокрема, за порушення правил користування електричною енергією, за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж, споживання електричної енергії без приладів обліку, втручання в роботу приладу обліку, тощо.

Відтак, матеріалами справи в повній мірі підтверджено та не спростовано сторонами, що ОСОБА_2 було здійснено самовільне підключення електропроводки (електроустановки, струмоприймачів) до електромережі, що не є власністю енергопостачальника, точка приєднання знаходиться в коридорі з лівої сторони над холодильником.

При цьому, позивачем було зроблено висновок, з яким погодився суд першої інстанції, стосовно того, що підключення самовільної проводки відбулося прихованим способом, внаслідок чого енергопостачальник не мав можливості виявити її при контрольному огляді та було здійснено технічну перевірку, за результатами проведення якої ПАТ «Полтаваобленерго» було прийнято рішення №19 від 05.04.2017 року у формі протоколу засідання комісії з розгляду Актів про порушення ПКЕЕН Полтавської філії, яким проведено нарахування обсягу та вартості не облікованої електроенергії тавизначено обсяг неврахованої електричної енергії та суму завданих збитків у розмірі 23846,66 грн., саме за період з 22.03.2014 року по 22.03.2017 року, тобто за три роки, що передували виявленню порушення.

Проте, такий висновок місцевого суду, колегія суддів вважає помилковим з урахуванням наступного.

25.04.2017 року Адміністративною колегію Полтавського обласного територіального відділення Антимонопольного комітету України було надано рекомендації «Про припинення дій, які містять ознаки порушення законодавства про захист економічної конкуренції» №01/2115-ркк згідно яких ПАТ «Полтаваобленерго» необхідно в 10- денний термін з дня отримання рекомендацій припинити дії, що містять ознаки порушення законодавства про захист економічної конкуренції, передбаченого п.2 ст.50 та ч.1 ст.13 ЗУ «Про захист економічної конкуренції», шляхом проведення розрахунку гр. ОСОБА_2 обсягу вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН, згідно вимог чинного законодавства України, та виходячи із висновку Сектору НКРЕКП у Полтавській області (лист від 19.04.2017 р. №98/448/32 (вх. №01/1505 від 20.04.2017 року), а саме, відповідно до підп.6 п.3.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення ПКЕЕ, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 року №562, за період, обумовлений абз.3 підп.«а» п.3.3 Методики, а саме з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявлення порушення (т.1, а.с.71-74).

В даних рекомендаціях зазначено. що ПАТ «Полтаваобленерго» необґрунтовано зобов'язує свого споживача ОСОБА_2 сплатити згідно Акту №00005744 про порушення ПКЕЕН від 22.03.2017 року суму в розмірі 23846,66 грн.

Також, листом Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної і теплової енергії у Полтавській області від 26.04.2017 року №30-22-23/27-386 визначено, що дане самовільне підключення постачальник електричної енергії мав можливість виявити при контрольному огляді вузла обліку, а тому здійснений ПАТ «Полтаваобленерго» розрахунок суми боргу є протиправним, та має бути виконаний відповідно до вимог пп.6 п.3.1 та п.3.3 Методики (т.1, а.с.80).

В листі Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної і теплової енергії у Полтавській області від 17.05.2017 року №03-10-2793 вказано, що з метою виявлення безоблікової проводки представники енергопостачальника не проводили демонтаж будівельних конструкцій. Згідно інформації, зазначеної в Акті та наданими енергопостачальником фотознімками, споживач самовільно підключив поза електролічильником безобліковий провід до внутрішньоквартирних електричних мереж, що можливо виявити під час проведення контрольного огляду засобу обліку або технічної перевірки. На підставі наведеного, Інспекцією зроблено висновок, що оскільки для виявлення «самовільно підключеного безоблікового проводу» представники енергопостачальника не використовували спеціальні технічні засоби та не проводили часткового демонтажу будівельних конструкцій або оздоблюваних матеріалів, то «самовільне підключення без облікового проводу» було здійснено поза електролічильником відкритим способом (т.1, а.с.81).

Листом Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП) від 12.06.2017 року №6368/20/7-17, визначено, що ПАТ «Полтаваобленерго» має привести свої дії по відношенню до споживача у відповідність д вимог чинного законодавства України шляхом здійснення перерахунку нарахувань, здійснених на підставі Акту (здійснити розрахунок за період з дня останнього контрольного огляду до 22.03.2017 року, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців), про що протягом місяця повідомити НКРЕКП (т.1, а.с.78-79).

Даним листом установлено, що, згідно з положеннями п.1.2. Правил користування електричною енергією, затверджених постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 31.07.1996 року №28, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 02.08.1996 року за №417/1442 (зі змінами), контрольний огляд засобу обліку - це виконання комплексу робіт з метою візуального обстеження цілісності засобу обліку (корпусу, скла, кріплення, тощо), цілісності встановлених згідно з актом про пломбування пломб та наявності відбитків їх тавр, зняття показів засобів обліку, а також з метою виявлення без використання спеціальних технічних засобів та/або часткового демонтажу будівельних конструкцій або оздоблювальних матеріалів самовільних підключень.

Звернуто увагу на те, що Акт не містить інформації, що для виявлення вказаного в ньому порушення представники енергопостачальника здійснювали частковий демонтаж будівельних конструкцій або оздоблюваних матеріалів. При цьому, в Акті вказано, що порушення виявлено за допомогою індикатора «Дятел Е121» та вказаний індикатор вказує лише на наявність чи відсутність струму в проводі, а не спосіб його прокладання (відкритий чи прихований).

З урахуванням наведеного, у листі НКРЕКП від 12.06.2017 року №6368/20/7-17 зроблено висновок, що в Акті відсутня інформація про спеціальні технічні засоби, без допомоги яких представники енергопостачальника не мали можливості виявити порушення, зазначене в Акті, а тому, на думку НКРЕКП, представники енергопостачальника мали можливість виявити вказане в акті порушення під час проведення контрольного огляду приладу обліку. Відповідно, розрахунок вартості не облікованої електричної енергії повинен здійснюватися згідно п.3.3 Методики, а саме з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявленого порушення.

Окрім того, на підставі Акту планової перевірки дотримання Умов та правил здійснення підприємницької діяльності з передачі електричної енергії місцевими (локальними) електричними мережами і Умов та правил здійснення підприємницької діяльності з постачання електричної енергії за регульованим тарифом від 29.09.2017 року №165, Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП) ухвалено постанову «Про накладення штрафу на ПАТ «Полтаваобленерго» за порушення Ліцензійних умов з передачі електричної енергії, Ліцензійних умов з постачання електричної енергії та невиконання рішення НКРЕКП» від 27.12.2017 року №1434, позивача по справі, зокрема, зобов'язано у строк до 01.02.2018 року привести свої дії по відношенню до споживача гр. ОСОБА_2 у відповідність до вимог чинного законодавства України та інших нормативних документів шляхом здійснення перерахунку нарахувань, здійснених на підставі Акта про порушення ПКЕЕН від 22.03.2017 року №00005744, складеного на гр. ОСОБА_2, на підставі розрахунку за період з дня останнього контрольного огляду до 22.03.2017 року, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців … (т.1, а.с.241-255).

Факт можливості виявлення енергопостачальником самовільного підключення при контрольному огляді вузла обліку також підтверджено і у листі Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної і теплової енергії у Полтавській області від 14.02.2018 року №30-23/25-155 (т.1, а.с.240).

Частиною 1 ст.81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч.ч.5-6 ст.81 ЦПК України, докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно з нормою ст.77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

За змістом ст.89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів (ч.1). Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності (ч.2). Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (ч.3).

Відтак, наявними у матеріалах справи належними та допустимими доказами в повній мірі підтверджено, що спірна проводка, яка була прокладено до розетки поза вузлом обліку електричної енергії у квартирі належній ОСОБА_2 була виконана відкритим способівом, оскільки при її виявленні працівниками підприємства енергопостачальника не використовувалось спеціальних технічних засобів та не здійснювалось часткового демонтажу будівельних конструкцій або оздоблювальних матеріалів. Вказане підтверджено також і в Акті про порушення №00005744 від 22.03.2017 року та не спростовано стороною позивача.

З урахуванням наведеного колегія суддів вважає, що місцевим судом безпідставно було зроблено висновок про те, що спірна проводка була прихованою, з посиланням лише на Акт про порушення №00005744 від 22.03.2017 року де, між іншим, не міститься відповідної інформації, та на фотознімки місця події, з яких вбачається, що проводка знаходилась під шпалерами. Окрім того, як убачається з аналізу вказаних фотознімків, проводка, що була прокладена поза лічильником, лише частково знаходилась під шпалерами та була візуально помітна без застосування спеціальних приладів.

Посилання в рішенні суду на застосування при здійсненні перевірки працівниками ПАТ «Полтаваобленерго» індикатора «Дятел Е121», апеляційний суд вважає неспроможним, оскільки даний індикатор вказує лише на наявність чи відсутність струму в проводі, а не спосіб його прокладання (відкритий чи прихований).

Згідно ст.27 Закону України "Про електроенергетику" правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушенням в електроенергетиці є крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку.

Пунктом 42 ПКЕЕН передбачено, що побутовий споживач електричної енергії зобов'язаний: дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; забезпечувати збереження засобів обліку і пломб на них у разі розміщення засобу обліку в квартирі або на іншому об'єкті побутового споживача; невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі засобу обліку; оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності; вносити плату за спожиту електричну енергію виключно на поточний рахунок із спеціальним режимом використання енергопостачальника в уповноваженому банку; надавати розрахункові документи на вимогу представників енергопостачальника для перевірки правильності оплати та відповідності записів у них показам засобу обліку; забезпечувати доступ представникам енергопостачальника після пред'явлення ними службових посвідчень до квартири або іншого об'єкта для обстеження засобу обліку, електроустановок та електропроводки; …. .

Згідно підп.6 п.3.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення ПКЕЕ, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 року №562, ця методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕН , а саме, самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника.

Відповідно до абз.3 підп.«а» п.3.3 даної Методики визначено, що коли споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, учинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку мали можливість, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення.

З урахуванням детального аналізу та ґрунтовного вивчення матеріалів справи колегія суддів приходить до висновку про необхідність застосування до даних правовідносин підп.6 п.3.1 та абз.3 підп.«а» п.3.3 Методики, оскільки позовні вимоги ПАТ «Полтаваобленерго» є частково обґрунтованими.

Так, матеріалами справи в повній мірі підтверджено та не спростовано учасниками процесу, що ОСОБА_2 було здійснено самовільне підключення поза електролічильником безоблікового проводу до внутрішньоквартирних електричних мереж, який, як достовірно установлено, було прокладено відкритим способом, оскільки представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку мали можливість його виявити.

Відповідно до вищевикладеного, у зв'язку з порушенням відповідачем умов договору № про користування електричною енергією від 21.09.2005 року, з ОСОБА_2 підлягає до стягнення вартість електроенергії, необлікованої внаслідок порушення нею ПКЕЕН, проте не у розмірі, визначеному в позові, на підставі рішення №19 від 05.04.2017 року у формі протоколу засідання комісії з розгляду Актів про порушення ПКЕЕН Полтавської філії, - 23846,66 грн., а у сумі, розрахованій на підставі підп.6 п.3.1 та абз.3 підп.«а» п.3.3 Методики.

Як убачається з електронного доказу аудіо-диску (т.1, а.с.156) та не спростовано стороною позивача, останній контрольний огляд засобу обліку електричної енергії (лічильника) у квартирі ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_2, було здійснено 09.01.2017 року, а тому, з урахуванням вищевикладеного, розмір суми відшкодування вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення відповідачем ПКЕЕН, необхідно розраховувати саме з цієї дати - 09.01.2017 року - по дату виявлення порушення - 22.03.2017 року.

При цьому, колегія суддів погоджується з наданим представником відповідача - ОСОБА_3, розрахунком суми боргу, вважає його вірним (т.1, а.с.137-138), а саме з відповідача на користь позивача необхідно стягнути кошти в сумі 2845,35 грн., відтак позовні вимоги ПАТ «Полтаваобленерго» підлягають частковому задоволенню.

З огляду на викладене, доводи апеляційної скарги є обґрунтованими та підлягають до задоволення.

Статтею 141 ЦПК України визначено механізм розподілу судових витрат між сторонами, частиною один якої встановлено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов'язані з розглядом справи, покладаються, у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Як убачається з матеріалів справи, ПАТ «Полтаваобленерго» було понесено судові витрати зі сплати судового збору при подачі позову на суму 1600,00 грн. та оплату половини вартості витрат на проведення експертизи 3008,00 грн., а всього 4608,000 грн.

Відповідачем ОСОБА_2 було понесено судові витрати зі сплати судового збору за подачу апеляційної скарги на суму 2400,00 грн. та оплату половини вартості витрат на проведення експертизи 3760,00 грн., а всього 6160,000 грн.

При цьому, даною постановою позовні вимоги ПАТ «Полтаваобленерго» задоволено на 11,91 % (2845,35*100/23846,66).

З урахуванням пропорційності розподілу понесених сторонами судових витрат, колегія суддів приходить до висновку про стягнення з відповідача на користь позивача 548,81 грн. (4608,00*11,91% (частка задоволених вимог)) в рахунок відшкодування понесених судових витрат, а з позивача на користь відповідача 5426,34 грн. (6160,00*88,09% (частка відмовлених вимог) в рахунок відшкодування понесених судових витрат.

У відповідності до п.п.3,4 ч.1 ст.376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Керуючись ст.ст.367, 374, п.п.3,4 ч.1 ст.376, ст.ст.382,383 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_2 - ОСОБА_3, - задовольнити.

Рішення Октябрського районного суду м. Полтави від 11 грудня 2018 року,- скасувати.

Ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги Публічного акціонерного товариства "Полтаваобленерго" до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за необліковану електроенергію,- задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь Полтавської філії міських електромереж Публічного акціонерного товариства «Полтаваобленерго» вартість не облікованої електричної енергії у сумі 2845,35 (дві тисячі вісімсот сорок п'ять гривень 35 коп.) грн.

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь Полтавської філії міських електромереж Публічного акціонерного товариства «Полтаваобленерго» 548,81 (п'ятсот сорок вісім гривень 81 коп.) грн. в рахунок відшкодування понесених судових витрат.

Стягнути з Полтавської філії міських електромереж Публічного акціонерного товариства «Полтаваобленерго» на користь ОСОБА_2 5426,34 (п'ять тисяч чотириста двадцять шість гривень 34 коп.) грн. в рахунок відшкодування понесених судових витрат.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

ГОЛОВУЮЧИЙ : Т.О. Кривчун

СУДДІ: С.М. Бондаревська

О.Ю. Кузнєцова