Справа № 462/177/19
УХВАЛА

05 серпня 2019 року суддя Залізничного районного суду м. Львова Галайко Н. М., дослідивши питання про виправлення описки рішенні Залізничного районного суду м. Львова від 22 липня 2019 року у справі № 462/177/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , спеціально уповноважений орган: Орган опіки та піклування Залізничної районної адміністрації Львівської міської ради, про визначення способу участі у спілкуванні та вихованні дитини,

встановив:

22 липня 2019 року Залізничним районним судом м. Львова було винесено рішення у цивільній справі № 462/177/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , спеціально уповноважений орган: Орган опіки та піклування Залізничної районної адміністрації Львівської міської ради, про визначення способу участі у спілкуванні та вихованні дитини, яким позовні вимоги було задоволено частково.

01 серпня 2019 року відповідач по справі подала заяву про виправлення описок у судовому рішенні, у якій просила виправити описку у вищезазначеному рішенні суду, а саме на 3 сторінці та у першому пункті резолютивної частини рішення помилково вказана адреса: АДРЕСА_1 , яка не була оголошена при винесенні рішення суддею.

Розгляд питання про виправлення описки вирішується без повідомлення сторін, відтак на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Оглянувши матеріали справи, дослідивши заяву відповідача, суд приходить до висновку, що у задоволенні такої слід відмовити з огляду на наступне.

За ч. 1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

За пунктом 19 Постанови пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі» вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Проте якщо неправильне визначення стягнутої суми було наслідком, наприклад, застосування закону, який не підлягав застосуванню, то підстав для виправлення арифметичних помилок немає.

З огляду на вказане суд зазначає, що виправлення, які просить здійснити відповідач, змінять зміст рішення суду, оскільки вказана адреса стосується місця виконання рішення суду.

Згадана вище адреса, як попередньо встановлено судом, є адресою місця реєстрації позивача. Позивач у своїй позовній заяві просив встановити такий спосіб його участі у спілкуванні та вихованні дитини, як систематичні побачення з сином кожної суботи та неділі кожного місяця з 11:00 год. до 20:00 год. за місцем реєстрації позивача за адресою: АДРЕСА_1 .

У шостому абзаці третьої сторінки рішення вказаний спосіб участі був встановлений таким чином: «систематичні побачення з сином у першу і третю суботи кожного місяця з 10:00 год. до 13:00 год. та з 17:30 год. до 19:30 год. (з урахуванням режиму дня дитини), ( АДРЕСА_1 ), без обмеження місця прогулянок».

Аналогічне викладення способу участі батька у спілкуванні та вихованні дитини було зроблено і у пункті 1 абзацу 2 резолютивної частини рішення.

Відтак, у разі внесення змін у рішення суду тим шляхом, яким просить відповідач, істотно зміниться сам зміст рішення суду і, відповідно, зміниться спосіб його виконання.

Описка це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань речей, предметів, майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може ускладнити виконання в цілому судового рішення.

Вказання у рішенні суду адреси позивача не є опискою або допущеною помилкою, а є способом викладу судом тексту судового рішення.

У випадку, якщо відповідач по справі не погоджується з таким викладом тексту рішення суду, від може звернутися до Львівського апеляційного суду із апеляційною скаргою на таке рішення.

З огляду на зазначене, суд приходить до висновку, що у даному випадку підстави для виправлення описок у судовому рішенні відсутні, оскільки відсутні самі по собі описки, а тому у задоволенні заяви відповідача про виправлення описок у судовому рішенні слід відмовити.

Керуючись ст. 269 ЦПК України, суд,

постановив:

У задоволенні заяви ОСОБА_2 про виправлення описок у судовому рішенні відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку на її оскарження.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя/підпис/ Н.М. Галайко

З оригіналом згідно.

Суддя: