Справа № 368/1377/19
Рішення

Іменем України

"13" грудня 2019 р. м. Кагарлик Київської області

Кагарлицький районний суд Київської області в складі:

Головуючий - суддя Закаблук О.В.

При секретарі - Гембар В.В.

За участі сторін та учасників процесу:

Позивач - ОСОБА_1

Представник позивача - адвокат Матюшенков Д.В.

- розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Кагарлицької міської ради Київської області, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, суд, -

В С Т А Н О В И В :

06.11.2019 року на адресу Кагарлицького районного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Кагарлицької міської ради Київської області, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в якій позивач просив суд винести рішення, на підставі якого:

- Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі;

- Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт громадянина України серії НОМЕР_1 , виданий 19 квітня 1996 року Дарницьким РУ ГУ МВС України в м. Києві, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , свідоцтво про смерть серії НОМЕР_3 , яке видане 22 березня 2019 року. Орган що видав свідоцтво Кагарлицьким районний відділ державноїх реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області, до двох місяців, з дня набрання законної сили даного рішення. - Сплату судового збору залишити за позивачем.

Свої позовні вимоги позивач ОСОБА_3 в мотивувальній частині позовної заяви обгрунтовував наступними фактичними обставинами та нормами права:

ІНФОРМАЦІЯ_3 , у віці 93 років, помер спадкодавець - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , (далі - Спадкодавець), який був рідним батьком Позивача - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 (далі - Позивач).

Факт смерті Спадкодавця підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 яке видане 22 березня 2039 року. Орган що видав свідоцтво Кагарлицький районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області.

Місце смерті - м. Кагарлик, Київської області.

За життя Спадкодавцю належала спадщина:

- житловий будинок з відповідними будівлями і спорудами, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 ;

- земельна ділянка площею 0,0959 га., з кадастровим номером: :01:155:0001, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 ;

- земельна ділянка площею 0,0193 за, з кадастровим номером: :01:155:0002, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до ст. ст. 1216-1218 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців); спадкування здійснюється за заповітом або за законом; до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

За життя спадкодавцем 25.07.2016 року було складено заповіт, у якому останній вище перелічене спадкове майно заповів Позивачу.

Звернувшись до нотаріуса 23.09.2019 року з метою написати заяву про прийняття спадщини, Позивач не зміг цього зробити оскільки не мав із собою жодного правовстановлюючого документа, по якому б нотаріус зміг встановити особу Позивача.

Звернувшись повторно, 15.10.2019 року до нотаріальної контори, листом від 15.10.2019 року вих № 428/01-16, приватний нотаріус Кагарлицького районного нотаріального округу Київської області Руденко Андрій Володимирович, розглянувши заяву Позивача від 15.10.2019 року про прийняття спадщини, надав наступну відповідь:

"Вашу заяву, зареєстровану 15 жовтня 2019 року за вх. № 219/01-16 та на Ваше письмове звернення одразу після сплину шести місяців з дня смерті вашого спадкодавця, приватний нотаріус Кагарлицького районного нотаріального, округу Руденко Андрій Володимирович повідомляє, що згідно діючого законодавства України спадкоємці, які бажають прийняти спадщину, повинні у шестимісячний строк з часу смерті спадкодавця особисто звернутися до нотаріуса і заявити про свій намір прийняти спадщину, шляхом подання заяви про це, або ж надіслати на адресу нотаріуса заяву, підпис на якій має бути обов`язково засвідчений нотаріально.

Одночасно повідомляю про те, що згідно ст. 1268 ЦК України спадкоємці, які є малолітніми, неповнолітніми, недієздатними, обмежено дієздатними, а також ті, які постійно проживали разом із спадкодавцем на час його смерті, вважаються такими, що прийняли спадщину, якщо протягом встановленого строку для прийняття спадщини не заявлять про свою відмову від прийняття спадщини особисто, чи через своїх батьків (усиновлювачів), піклувальників, опікунів.

Статтею 1272 ЦК України встановлено, що якщо спадкоємець протягом шестимісячного строку з дня відкриття спадщини не подав заяву про прийняти спадщини, він вважається таким, що її не прийняв.

За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини.

Якщо спадкоємець який спадщину прийняв, не надасть згоди на прийняття Вами спадщини, або ж таких спадкоємців не має, то Ви можете звернутися до суду з позовною заявою про надання Вам додаткового строку, достатнього для подання Вами заяви про прийняття спадщини, якщо причини пропуску будуть поважними.

Враховуючи надану Вами інформацію про те, що після померлого гр. ОСОБА_2 спадкову справу заведено не було, що також підтверджується витягом із Спадкового реєстру від 15.10.2019 року № 57914588, якщо Ви маєте намір прийняти та оформити спадщину померлого гр. ОСОБА_2 , Вам необхідно звернутися до суду з позовом про надання Вам додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини".

Таким чином, враховуючи відповідь приватного нотаріуса, він вважає, що права Позивача на спадкування підлягають судового захисту.

Так, за змістом норм статей 1268, 1269 ЦК України порядок прийняття спадщини встановлюється залежно від того, чи проживав постійно спадкоємець разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини та від особливостей правового статусу спадкоємця як малолітньої, неповнолітньої, недієздатної особи або ж особи, цивільна дієздатність якої обмежена.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто.

Згідно ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до змісту ст. 1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається:

- у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори:

- у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.

Отже, якщо позивач не проживав разом зі спадкодавцем і пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно з пунктами 2.2 та 3.2 чинного на час виникнення спірних правовідносин Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за №282/20595, при заведенні спадкової справи нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту.

Щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус роз`яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття.

За змістом статті 1272 ЦК України поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Постановою Пленуму Верховного Суду України № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" від 30.05.2008 року передбачено, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними,

В свою чергу він вважає, що Позивач пропустив шестимісячний строк на прийняття спадщини з поважних причин, про що нижче:

- Так, згідно свідоцтва про смерть Спадкодавця, останній помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . Таким чином, шестимісячний строк на прийняття спадщини припадає на 21.09.2019 року.

Оскільки 21.09.2019 року припало на вихідний день суботу, Позивач в понеділок 23.09.2019 року прибув до нотаріуса для подання заяви про прийняття спадщини. Однак Позивач не зміг подати заяву про прийняття спадщини, так як не мав із собою жодного правовстановлюючого документа, по якому б нотаріус зміг встановити особу Позивача.

У своїй відмові від 15.10.2019 року нотаріус підтвердив даний факт, зазначивши про усне звернення одразу після сплину шести місяців з дня смерті спадкодавця.

Крім того, поважними також він вважає ті причини, що 15.09.2019 року Позивач працюючи по господарству, отримав паяльною лампою опіки обох кістів рук, що також унеможливило останнього написати заяву нотаріусу, утому числі і 23.09.2019 року.

Також слід зазначити, шо після смерті Спадкодавця, Позивач здійснив його поховання за власні кошти, шо підтверджується довідкою від 22.03.2019 року № 1483, а до моменту його смерті, здійснював за ним догляд.

Таким чином, доглядаючи останні роки Спадкодавця, шляхом здійснення його лікування та організацію його поховання, а також здійснюючи догляд за спадковим майном (інші спадкоємці відсутні), Позивач вважав, що він фактично прийняв спадщину.

Крім того, після смерті Спадкодавця, Позивач проживав у м. Києві, а спадщину необхідно було приймати в м. Кагарлик, що спричиняло незручності для Позивача, у зв`язку із значною відстанню та зайнятістю у справах.

Зазначає, що в силу ст. 1298 ЦК України, Позивач не заявив свого права про відмову від спадщини, а навпаки реалізуючи своє право на прийняття спадщини звернувся до нотаріальної контори, де йому було роз`яснено право на звернення до суду.

Згідно з п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008р. "Про судову практику у справах про спадкування", особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернугися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину.

При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є, - територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Інших спадкоємців за законом окрім Позивача немає, тому він вважає, що відповідати за позовом повинна саме Кагарлицька міська рада.

Слід зазначити, що задоволення даного позову не порушить права, свободи та інтереси інших осіб, оскільки інших претендентів на спадщину у Спадкодавця не має, а Позивач в іншому порядку, ніж судовий, не може захистити свої права на прийняття спадщини. В свою чергу, завданням судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд та вирішення цивільної справи з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб.

Постановления рішення про задоволення позову є забезпеченням права Позивача на справедливий суд відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи.

Відповідно до ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальним принципами міжнародного права. Так до майна в контексті Європейської Конвенції належать визначені законом права відповідно до яких, заявник має право вимагати "законного очікування" фактичного користування права. Зазначене положення висвітлено в рішенні "Рисовський проти України" (ухвала щодо прийнятності від 20 жовтня 2011 року). Так в п. 70 зазначеного рішення визначено "Аналізуючи відповідність цього мотивування Конвенції, Суд підкреслює особливу важливість принципу "належного урядування". Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

На виконання вимог вказаної п. 6, 7, 8, д, ю ч. 3 ст. 175 ЦПК України, повідомляє наступне:

- п.6. - Позивач звернувся до приватного нотаріуса для прийняття спадщини, проте йому було відмовлено у видачі свідоцтва;

- п. 7 - заходи забезпечення доказів або позову до подання даної позовної заяви, Позивачем не здійснювалися;

- п. 8 - усі докази, що були наявні у Позивача, були додані до позовної заяви в розділі ''Додатки".

- п. 9 - Позивачем було сплачено судовий збір у розмірі 768,40 грн..

- п. 10 - надає власне письмове підтвердження про те, що Позивачем не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Тому, на підставі вищевикладеного та у відповідності із ст. ст. 16, 1258, 1269, 1270,1272 ЦК України, керуючись ст. ст. 4,13,174-177,184,187 ЦПК України, - позивач просить суд винести рішення, на підставі якого задовольнити вимоги, викладені в мотивувальній частині позовної заяви.

06.11.2019 року автоматизованою системою документообігу суду на підставі п. 15.4) Перехідних положень ЦПК України для слухання даної справи був визначений суддя Кагарлицького районного суду Закаблук О.В.

12.11.2019 року Кагарлицьким районним судом на підставі ст.ст. 175, 177, 185, 187, 258, 260 ЦПК України винесено ухвалу про відкриття провадження у справі, призначено справу до слухання в загальному позовному провадженні, призначено підготовче судове засідання на 12 год. 00 хв. 13.12.2019 року.

В підготовчому судовому засіданні, яке відбулося 13.12.2019 року, позивач ОСОБА_1 позов підтримав в повному обсязі, обгрунтовував свою позицію обставинами та нормами права, які вказані в мотивувальній частині позовної заяви, та які судом наведено вище.

В підготовчому судовому засіданні, яке відбулося 13.12.2019 року, представник позивача ОСОБА_1 , - адвокат Матюшенков Д.В., позов підтримав в повному обсязі, обгрунтовував свою позицію обставинами, які викладені в мотивувальній частині позовної заяви.

В підготовче судове засідання, яке відбулося 13.12.2019 року, представник відповідача, - Кагарлицької міської ради Київської області, - не з`явився, проте, на адресу Кагарлицького районного суду Київської області надійшла письмова заява від відповідача, в якій відповідач просить суд слухати справу без участі представника, проти позову, - не заперечує.

Визнання позову відповідачем, - Кагарлицькою міською радою Київської області в підготовчому судовому засіданні дає підставу суду застосувати положення ч. 3 ст. 200 ЦПК України.

Згідно ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого судового засідання суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Отже, на підставі ч. 3 ст. 200 ЦПК України суд приходить до висновку щодо можливості винесення судового рішення по результатам підготовчого судового засідання, не призначаючи судове засідання до основного судового розгляду по суті.

Суд, вислухавши позивача, його представника, дослідивши матерали справи, приходить до висновку щодо задоволення позову, - шляхом винесення судового рішення, обгрунтовуючи своє рішення наступним.

Фактичні обставини справи, встановлені в судовому засіданні, та застосування до них норм матеріального та процесуального права.

ІНФОРМАЦІЯ_3 , у віці 93 років, помер спадкодавець - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , (далі - Спадкодавець), який був рідним батьком Позивача - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 (далі - Позивач).

Факт смерті Спадкодавця підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 яке видане 22 березня 2019 року. Орган що видав свідоцтво Кагарлицький районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області.

Місце смерті - м. Кагарлик, Київської області.

За життя Спадкодавцю належала спадщина:

- житловий будинок з відповідними будівлями і спорудами, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 ;

- земельна ділянка площею 0,0959 га., з кадастровим номером: :01:155:0001, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 ;

- земельна ділянка площею 0,0193 за, з кадастровим номером: :01:155:0002, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до ст. ст. 1216-1218 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців); спадкування здійснюється за заповітом або за законом; до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

За життя спадкодавцем 25.07.2016 року було складено заповіт, у якому останній вище перелічене спадкове майно заповів Позивачу.

Звернувшись до нотаріуса 23.09.2019 року з метою написати заяву про прийняття спадщини, Позивач не зміг цього зробити оскільки не мав із собою жодного правовстановлюючого документа, по якому б нотаріус зміг встановити особу Позивача.

Звернувшись повторно, 15.10.2019 року до нотаріальної контори, листом від 15.10.2019 року вих № 428/01-16, приватний нотаріус Кагарлицького районного нотаріального округу Київської області Руденко Андрій Володимирович, розглянувши заяву Позивача від 15.10.2019 року про прийняття спадщини, надав наступну відповідь - відмову у вчиненні нотаріальної дії щодо видачі свідоцтва про спадкування:

"Вашу заяву, зареєстровану 15 жовтня 2019 року за вх. № 219/01-16 та на Ваше письмове звернення одразу після сплину шести місяців з дня смерті вашого спадкодавця, приватний нотаріус Кагарлицького районного нотаріального, округу Руденко Андрій Володимирович повідомляє, що згідно діючого законодавства України спадкоємці, які бажають прийняти спадщину, повинні у шестимісячний строк з часу смерті спадкодавця особисто звернутися до нотаріуса і заявити про свій намір прийняти спадщину, шляхом подання заяви про це, або ж надіслати на адресу нотаріуса заяву, підпис на якій має бути обов`язково засвідчений нотаріально.

Одночасно повідомляю про те, що згідно ст. 1268 ЦК України спадкоємці, які є малолітніми, неповнолітніми, недієздатними, обмежено дієздатними, а також ті, які постійно проживали разом із спадкодавцем на час його смерті, вважаються такими, що прийняли спадщину, якщо протягом встановленого строку для прийняття спадщини не заявлять про свою відмову від прийняття спадщини особисто, чи через своїх батьків (усиновлювачів), піклувальників, опікунів.

Статтею 1272 ЦК України встановлено, що якщо спадкоємець протягом шестимісячного строку з дня відкриття спадщини не подав заяву про прийняти спадщини, він вважається таким, що її не прийняв.

За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини.

Якщо спадкоємець який спадщину прийняв, не надасть згоди на прийняття Вами спадщини, або ж таких спадкоємців не має, то Ви можете звернутися до суду з позовною заявою про надання Вам додаткового строку, достатнього для подання Вами заяви про прийняття спадщини, якщо причини пропуску будуть поважними.

Враховуючи надану Вами інформацію про те, що після померлого гр. ОСОБА_2 спадкову справу заведено не було, що також підтверджується витягом із Спадкового реєстру від 15.10.2019 року № 57914588, якщо Ви маєте намір прийняти та оформити спадщину померлого гр. ОСОБА_2 , Вам необхідно звернутися до суду з позовом про надання Вам додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини".

Таким чином, враховуючи відповідь приватного нотаріуса, суд вважає, що права Позивача на спадкування підлягають судового захисту, - з наданням додаткового строку на прийняття спадщини, - шляхом винесення судового рішення, з огляду на наступне:

Так, за змістом норм статей 1268, 1269 ЦК України порядок прийняття спадщини встановлюється залежно від того, чи проживав постійно спадкоємець разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини та від особливостей правового статусу спадкоємця як малолітньої, неповнолітньої, недієздатної особи або ж особи, цивільна дієздатність якої обмежена.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто.

Положенням ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до змісту ст. 1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається:

- у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори:

- у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.

Отже, якщо позивач не проживав разом зі спадкодавцем і пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно з пунктами 2.2 та 3.2 чинного на час виникнення спірних правовідносин Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за №282/20595, при заведенні спадкової справи нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту.

Щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус роз`яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття.

За змістом статті 1272 ЦК України поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Постановою Пленуму Верховного Суду України № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" від 30.05.2008 року передбачено, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними,

В свою чергу суд вважає, що Позивач пропустив шестимісячний строк на прийняття спадщини з поважних причин, про що нижче:

- Так, згідно свідоцтва про смерть Спадкодавця, останній помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . Таким чином, шестимісячний строк на прийняття спадщини припадає на 21.09.2019 року, - що на думку суду суд не вважає за значний термін пропуску процесуального строку на подання заяви про прийняття спадщини.

Окрім того, судом встановлено, що оскільки 21.09.2019 року припало на вихідний день суботу, Позивач в понеділок 23.09.2019 року прибув до нотаріуса для подання заяви про прийняття спадщини.

Однак, Позивач не зміг подати заяву про прийняття спадщини, так як не мав із собою жодного правовстановлюючого документа, по якому б нотаріус зміг встановити особу Позивача.

У своїй відмові від 15.10.2019 року нотаріус підтвердив даний факт, зазначивши про усне звернення одразу після сплину шести місяців з дня смерті спадкодавця.

Крім того, поважними також він вважає ті причини, що 15.09.2019 року Позивач працюючи по господарству, отримав паяльною лампою опіки обох кістів рук, що також унеможливило останнього написати заяву нотаріусу, утому числі і 23.09.2019 року.

Також слід зазначити, шо після смерті Спадкодавця, Позивач здійснив його поховання за власні кошти, шо підтверджується довідкою від 22.03.2019 року № 1483, а до моменту його смерті, здійснював за ним догляд.

Таким чином, доглядаючи останні роки Спадкодавця, шляхом здійснення його лікування та організацію його поховання, а також здійснюючи догляд за спадковим майном (інші спадкоємці відсутні), Позивач вважав, що він фактично прийняв спадщину.

Крім того, після смерті Спадкодавця, Позивач проживав у м. Києві, а спадщину необхідно було приймати в м. Кагарлик, що спричиняло незручності для Позивача, у зв`язку із значною відстанню та зайнятістю у справах.

В силу ст. 1298 ЦК України, Позивач не заявив свого права про відмову від спадщини, а навпаки реалізуючи своє право на прийняття спадщини звернувся до нотаріальної контори, де йому було роз`яснено право на звернення до суду.

Згідно з п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008р. "Про судову практику у справах про спадкування", особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернугися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину.

При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є, - територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Слід зазначити, що задоволення даного позову не порушить права, свободи та інтереси інших осіб, оскільки інших претендентів на спадщину у Спадкодавця не має, а Позивач в іншому порядку, ніж судовий, не може захистити свої права на прийняття спадщини. В свою чергу, завданням судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд та вирішення цивільної справи з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб.

Постановления рішення про задоволення позову є забезпеченням права Позивача на справедливий суд відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи.

Відповідно до ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальним принципами міжнародного права. Так до майна в контексті Європейської Конвенції належать визначені законом права відповідно до яких, заявник має право вимагати "законного очікування" фактичного користування права. Зазначене положення висвітлено в рішенні "Рисовський проти України" (ухвала щодо прийнятності від 20 жовтня 2011 року). Так в п. 70 зазначеного рішення визначено "Аналізуючи відповідність цього мотивування Конвенції, Суд підкреслює особливу важливість принципу "належного урядування". Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Судові витрати.

В прохальній частині позовної заяви та в судовому засіданні позивач ОСОБА_1 зазначив, що судові витрати він не бажає стягувати з відповідача, а тому судові витрати слід залищити за позивачем, не стягуючи такі з відповідача.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ч. 1 ст. 1223, ч. 3 ст. 1272 ЦК України, п. 24 Постановою Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 р. № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», ст.ст. 4, 174- 175, 258 - 259, 263 - 265, 268, 272 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до Кагарлицької міської ради Київської області, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, - задовольнити.

Визнати причини пропуску фізичною особою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , уродженцем місто Кагарлик Київської області, громадянином України, паспорт громадянина України серії НОМЕР_1 , виданий 19 квітня 1996 року Дарницьким РУ ГУ МВС України в м. Києві, ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , шестимісячного строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , уродженця село Чулаківка Голопристанського району Херсонської області, Україна, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , свідоцтво про смерть серії НОМЕР_3 , яке видане 22 березня 2019 року Кагарлицьким районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області, - поважними, та:

Встановити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , уродженцю місто Кагарлик Київської області, громадянину України, паспорт громадянина України серії НОМЕР_1 , виданий 19 квітня 1996 року Дарницьким РУ ГУ МВС України в м. Києві, ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , додатковий строк у два місяці після вступу даного рішення в законну силу, - для подачі заяви про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , уродженця село Чулаківка Голопристанського району Херсонської області, Україна, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , свідоцтво про смерть серії НОМЕР_3 , яке видане 22 березня 2019 року Кагарлицьким районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку на підставі ч. 1 ст. 352 ЦПК України.

Апеляційна скарга на рішення суду на підставі ч. 1 ст. 354 ЦПК України подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Згідно ч. 1 ст. 355 ЦПК України апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Згідно п. 15.5) Перехідних Положень ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справи витребовуються на надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

У разі порушення порядку подання апеляційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з моменту проголошення до Київського Апеляційного суду через Кагарлицький районний суд Київської області, а учасниками процесу, які не були присутні під час проголошення рішення, - протягом тридцяти днів з моменту отримання копії рішення.

Суддя: Закаблук О.В.