Провадження № 2-з/752/361/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 листопада 2019 року суддя Голосіївського районного суду м. Києва Шкірай М.І., розглянувши заяву представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про зустрічне забезпечення по справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 та Державного реєстратора Комунального підприємства «Реєстраційний центр реєстрації нерухомості та бізнесу» Прошкіна Олександра Васильовича про визнання протиправними та скасування рішень та записів державного реєстратора щодо реєстрації права власності на нерухоме майно,

Встановив

В провадженні Дніпровського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 та Державного реєстратора Комунального підприємства «Реєстраційний центр реєстрації нерухомості та бізнесу» Прошкіна Олександра Васильовича про визнання протиправними та скасування рішень та записів державного реєстратора щодо реєстрації права власності на нерухоме майно.

Відповідач подав заяву про зустрічне забезпечення. Заяву обґрунтував тим, що 03.06.2019 року у даній справі по заяві про забезпечення позову судом винесено ухвалу, якою накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 . У заяві про забезпечення позову представник позивача не вказав пропозиції щодо зустрічного забезпечення. Відповідно до ч. 3 ст. 154 ЦПК України суд зобов`язаний застосувати зустрічне забезпечення згідно п. 1, оскільки позивач не має зареєстрованого місця проживання та місцезнаходження на території України, має значні фінансові зобов`язання перед іншими фізичними особами, за позивачем не зареєстровано цінного рухомого чи нерухомого майна, за рахунок якого можливо відшкодувати вірогідні збитки. Збитки оцінив у розмірі 10413780,00 грн., які позивач має внести на депозит суду.

Перевіривши матеріали справи, суд дійшов наступного.

Відповідно до ст. 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.

Суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо:

1) позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або

2) суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом:

1) надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів;

2) вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов`язаних із забезпеченням позову.

Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

Питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову. Якщо клопотання про зустрічне забезпечення подане після застосування судом заходів забезпечення позову, питання зустрічного забезпечення вирішується судом протягом десяти днів після подання такого клопотання. Копія ухвали про зустрічне забезпечення направляється учасникам справи не пізніше наступного дня після її постановлення.

В ухвалі про забезпечення позову або про зустрічне забезпечення зазначаються розмір зустрічного забезпечення або інші дії, що повинен вчинити заявник у порядку зустрічного забезпечення.

Строк надання зустрічного забезпечення визначається судом та не може перевищувати десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову або ухвали про зустрічне забезпечення, якщо інше не випливає зі змісту заходів зустрічного забезпечення.

Особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову із застосуванням зустрічного забезпечення, протягом визначеного судом строку має надати суду документи, що підтверджують надання зустрічного забезпечення.

Якщо особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову, не виконує вимоги суду щодо зустрічного забезпечення у визначений судом строк, суд скасовує ухвалу про забезпечення позову та про зустрічне забезпечення.

Ухвала про зустрічне забезпечення може бути оскаржена разом із ухвалою про забезпечення позову або окремо.

В даному випадку відповідач посилається на п. 1 ч. 3 ст. 154 ЦПК України.

Як встановлено з матеріалів справи позивач має зареєстроване місце проживання на території України, що підтверджується відміткою у паспорті.

Доказів щодо майнового стану позивача відповідач не надав. Викладене свідчить про відсутність обов`язку суду застосувати зустрічне забезпечення.

Враховуючи норми законодавства, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні заяви представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про зустрічне забезпечення.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 158, 258, 259, 260, 353, 354 ЦПК України, суд -

Ухвалив

Заяву представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про зустрічне забезпечення по справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 та Державного реєстратора Комунального підприємства «Реєстраційний центр реєстрації нерухомості та бізнесу» Прошкіна Олександра Васильовича про визнання протиправними та скасування рішень та записів державного реєстратора щодо реєстрації права власності на нерухоме майно - залишити без задоволення.

На ухвалу суду може бути подано апеляційну скаргу протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Голосіївський районний суд м. Києва.

Суддя