Номер провадження 2/754/718/19
РІШЕННЯ

іменем України

16 січня 2019 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:

судді Саламон О.Б.

з участю секретаря судового засідання Вільховченко І.І.

представника позивача ОСОБА_1

відповідача ОСОБА_2

розглянувши в судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про стягнення пені за прострочення сплати аліментів, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулася до суду з позовом до відповідача про стягнення пеню (неустойку) за прострочення сплати аліментів у розмірі 147 143,33 грн.

Обґрунтовуючи свої вимоги, позивач посилається на те, що відповідач ухиляється від утримання дитини, не надає матеріальної допомоги, у зв'язку з чим виникла заборгованість. На підставі виконавчого листа, виданого Деснянським районним судом, рішенням суду ОСОБА_2 зобов'язаний сплачувати аліменти на утримання доньки з 01 грудня 2006 року у розмірі 1/4 частини з усіх видів заробітку щомісяця до повноліття доньки, однак відповідач не виконує аліментні зобов»язання.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 12 вересня 2017 року відкрито провадження по справі.

Відповідно до вимог ч. 11 ст. 33 ЦПК України справа, розгляд якої розпочато одним суддею чи колегією суддів, повинна бути розглянута цим же суддею чи колегією суддів, за винятком випадків, що унеможливлюють участь судді у розгляді справи, та інших випадків, передбачених цим Кодексом.

У відповідності до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.01.2018 р. цивільна справа підлягала новому автоматизованому розподілу у зв'язку зі звільненням судді Шевчука О.П. з посади судді та розподілена судді Саламон О.Б.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 23 січня 2018 року прийнято цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про стягнення пені за прострочення сплати аліментів, до свого провадження.

У наданому відповідачем відзиві зазначається, що розрахунок є неправильним та не законним. Просить стягнути пеню у розмірі 2000 грн., вважаючи відзив заявою про застосування строків позовної давності, оскільки пеня стягується лише за останній рік перед зверненням до суду. (а.с.72-73)

В судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги, просив відшкодувати неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів за весь період заборгованості.

Відповідач позов визнав частково, при цьому зазначив, що заборгованість по сплаті аліментів існує у зв'язку з неможливістю її сплатити за відсутності джерела доходу, при цьому одночасно має утримувати і іншу дитину. З урахування викладеного, просить зменшити розмір неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів та застосувати строк позовної давності.

Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи та обставини справи в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Згідно зі ст.180 СК України батьки зобов'язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

Відповідно до ч. 1 ст. 196 СК України при виникненні заборгованості з вини особи, яка зобов'язана сплачувати аліменти за рішенням суду, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі 1 % від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення.

У ч. 1 ст. 20 СК України зазначено, що до вимог, які випливають із сімейних відносин, позовна давність не застосовується, крім випадків, передбачених ч. 2 ст. 72, ч. 2 ст. 129, ч. 3 ст. 138, ч. 3 ст. 139 цього Кодексу.

Відповідно до п. 22 Постанови Пленуму Верховного суду України „Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів" передбачена ст. 196 СК України відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи. На платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин, зокрема, у зв'язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення сплати аліментів.

В судовому засіданні було встановлено, що сторони є батьками ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Донька проживає разом з матір"ю, яка займається її вихованням та утриманням.

Відповідно до рішення Деснянського районного суду м. Києва від 18 січня 2007 року відповідач ОСОБА_2 зобов'язаний сплачувати на користь позивача ОСОБА_3 на утримання доньки ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, аліменти у розмірі 1 /4 частини заробітку щомісяця, але не менше прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 01 грудня 2006 року і до її повноліття з послідуючою індексацією відповідно до підвищення прожиткового мінімуму для дітей відповідного віку.

Тобто, за рішенням суду від про стягнення аліментів відповідач зобов'язаний сплачувати їх регулярно та в повному обсязі.

Долученою до справи довідкою - розрахунком заборгованості по сплаті аліментів підтверджується, що відповідач нерегулярно та не в повному обсязі сплачував аліменти, заборгованість по сплаті аліментів станом на 01 серпня 2017 року складає 147 208,43 грн. (а.с.183-184), заборгованість по сплаті аліментів станом на 01 листопада 2018 року складає 203 827, 25 грн. (а.с.186-187)

Суд приймає до уваги дані довідки, зміст яких на день розгляду справи офіційно не оспорений, тому суд не приймає до уваги пояснення відповідача про те, що він не погоджується з розміром заборгованості.

Дії державного виконавця щодо розрахунку заборгованості за даною довідкою сторони, зокрема відповідачем, в установленому законом порядку не оскаржувалися.

Позивач звернувся до суду з вимогою про стягнення заборгованості та пені саме за період з травня 2007 року по серпень 2017 включно.

Пеня розраховується судом саме за період, який просить позивач.

З урахуванням того, що згідно з положеннями СК України аліменти призначаються та виплачуються (стягуються) щомісячно, тому за змістом ст. 196 СК України пеня нараховується не на всю суму заборгованості, а її нарахування обмежується лише сумою несплачених аліментів за той місяць, в якому не проводилося стягнення аліментів. Сума боргу за попередній місяць не додається до розрахунку неустойки за наступний місяць.

Це пов'язано з тим, що відповідно до ст. 61 Конституції України, ніхто не може бути притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення, а за положеннями ч. 2 ст. 550 ЦК України відсотки на неустойку (як повторна пеня) не нараховується.

Відповідно до ч. 3 ст. 551 ЦК України розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення.

Відповідно до ч. 2 ст. 196 СК України розмір неустойки може бути зменшений судом з урахуванням матеріального та сімейного стану платника аліментів.

Проаналізувавши у сукупності зібрані по справі докази, суд приходить до висновку, що заборгованість по сплаті аліментів виникла саме з вини відповідача, при цьому відповідач не надав суду доказів, які б свідчили про поважність причин несплати ним аліментів на утримання дитини, не ставив питання про розстрочку або відстрочку сплати заборгованості за аліментами, а також питання про повне або часткове звільнення його від сплати заборгованості за аліментами.

Вирішуючи питання про розмір пені, яка підлягає стягненню з відповідача, суд приймає до уваги його матеріальний та сімейний стан, зокрема і те, що відповідач має на утриманні і іншу дитину.

За таких обставин суд дійшов висновку про наявність підстав для зменшення судом розміру неустойки, яка підлягає стягненню з відповідача. Виходячи з того, що визначений судом розмір пені - значно перевищує розмір заборгованості по сплаті аліментів, суд вважає за необхідне стягнути неустойку у розмірі 80 000 грн.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача підлягає стягненню на користь позивача понесені витрати по сплаті судового збору у розмірі 1 471,43 грн.

Керуючись ст. ст.3,5, 7, 10, 76-83, 89, 189, 211 ЦПК України ст.ст. 180, 196 СК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про стягнення пені за прострочення сплати аліментів- задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 пеню за прострочення сплати аліментів в розмірі 80 000 грн. та судовий збір в розмірі 1 471, 43 грн.

Рішення може бути оскаржено протягом 30 днів з дня його проголошення шляхом подання безпосередньо до Київського апеляційного суду апеляційної скарги.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не подано. В разі подання апеляційної скарги рішення набирає законної сили, якщо його не скасовано, після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Деснянський районний суд міста Києва.

Позивач ОСОБА_3 - ІНФОРМАЦІЯ_2, РНОКПП НОМЕР_2, АДРЕСА_1.

Відповідач ОСОБА_2 - ІНФОРМАЦІЯ_3, РНОКПП НОМЕР_1, АДРЕСА_2.

Повний текст рішення складено 22 січня 2019 року.

Суддя Деснянського районного суду м. Києва О.Б. Саламон