Провадження № 2/761/5901/2019
У Х В А Л А

11 червня 2019 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Мальцев Д.О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Територіальної громади міста Києва в особі Київської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В :

До Шевченківського районного суду м. Києва надійшов позов ОСОБА_1 до Територіальної громади міста Києва в особі Київської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Позивач, визначаючи зміст позовних вимог, просить визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлої бабусі позивача, ОСОБА_2 .

Нерухоме майно, що входить до складу спадщини та з приводу якого позивач має намір отримати свідоцтво про право на спадщину, знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Позивач, визначаючи підсудність вказаного позову Шевченківському районному суду м. Києва, посилається на ст. 9-1 Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» та вказує, що спадкодавець має право звертатись із заявою про прийняття спадщини в будь-якому місці на території України до державного, приватного нотаріуса, а тому оскільки місцем відкриття спадщини ОСОБА_2 є м. Київ, оскільки позивач звернувся з відповідною заявою до приватного нотаріуса КМНО Зеленської К.А., яка здійснює свою діяльність за адресою: АДРЕСА_2 ( Шевченківський район ), то і позов відповідно пред`являє до Територіальної громади міста Києва в особі Київської міської ради, оскільки відповідач знаходиться в Шевченківському районі м. Києва.

Відповідно до ч. 2 ст. 27 ЦПК України, позови до юридичних осіб пред`являються в суд за їхнім місцезнаходженням згідно з Єдиним державним реєстром юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

Згідно положень ч. 1 ст. 30 ЦПК України, позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

Відповідно до п. 42 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, від 01.03.2013, № 3 «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ», Виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна (частина перша статті 114 ЦПК). Згідно з положеннями статті 181 ЦК до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Так, нерухоме майно, з приводу якого виник спір, не перебуває в Шевченківському районі м. Києва, а знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що відноситься до територіальної підсудності Калінінського районного суду міста Донецька.

Разом з тим, згідно ч. 1 ст. 1 Закону України «Про здійснення правосуддя та кримінального провадження у зв`язку з проведенням антитерористичної операції» у зв`язку з неможливістю здійснювати правосуддя окремими судами в районі проведення антитерористичної операції визначено змінити територіальну підсудність судових справ, підсудних розташованим у районі проведення антитерористичної операції таким судам, та забезпечити розгляд цивільних справ, справ про адміністративні правопорушення, адміністративних справ, господарських справ і кримінальних проваджень місцевими та апеляційними судами, що визначаються Головою Верховного Суду.

У відповідності з Розпорядженням Голови Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 02.09.2014 р. № 2710/38-14 цивільні справи, що територіально підсудні Калінінському районному суду м. Донецька, визначено підсудними Павлоградському міськрайонному суду Дніпропетровської області (51400, Дніпропетровська обл., м. Павлоград, вул. Дніпровська, 135).

Відповідно до положень п.1 ч.1 ст. 31 ЦПК України суддя передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

З врахуванням наведеного, а також тієї обставини, що спір стосується нерухомого майна, яке знаходиться поза межами територіальної юрисдикції Шевченківського районного суду м. Києва, суд вважає за необхідне передати зазначений позов на розгляд Павлоградському міськрайонному суду Дніпропетровської області (51400, Дніпропетровська обл., м. Павлоград, вул. Дніпровська, 135), до територіальної юрисдикції (підсудності) якого він належить.

Враховуючи наведене та керуючись ст. 27, 30, 31, 260, 261, 353-355 ЦПК України, суддя,

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Територіальної громади міста Києва в особі Київської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - передати на розгляд Павлоградському міськрайонному суду Дніпропетровської області (51400, Дніпропетровська обл., м. Павлоград, вул. Дніпровська, 135).

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення шляхом подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду через Шевченківський районний суд м. Києва.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 261 ЦПК України.

Суддя: