У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

"02" серпня 2019 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Астахова О.О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Органу приватизації житла Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання незаконними та скасування розпорядження органу приватизації житла та свідоцтва про право власності на майно, -

в с т а н о в и в:

Позивач звернувся до суду із позовною заявою, у якій просить визнати незаконними та скасувати розпорядження Органу приватизації житла Дніпровської районної у м. Києві державної адміністрації від 26.07.2016 року № 43-367 та свідоцтва про право власності на майно серії НОМЕР_1 від 26.07.2016 року, видане Органом приватизації житла Дніпровської районної у м. Києві державної адміністрації. Стягнути з відповідачів на користь позивача сплачений позивачем судовий збір.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 30.07.2019 року, означену цивільну справу визначено для розгляду головуючому судді Астаховій О.О. та передано у провадження 02 серпня 2019 року.

Вивчивши матеріалами позовної заяви, суддя прийшов до висновку, що заява не відповідає вимогам ст. 175-177 ЦПК України.

Так, за правилами ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У позовній заяві позивач зазначає, що ним сплачено судовий збір за подання позову немайнового характеру в розмірі 768,40 грн.

Разом з тим, за даними акта Дніпровського районного суду міста Києва від 30 липня 2019 року, під час розкриття конверта, надісланого ОСОБА_1 , виявлено відсутність доказів сплати судового збору.

Крім того, відповідно до ч. 3 ст. 6Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

З матеріалів справи убачається, що позивачем подано позов, який одночасно містить дві вимоги немайнового характеру, а саме: 1 - визнання незаконним та скасування розпорядження органу приватизації житла Дніпровської районної у м. Києві державної адміністрації, 2 - визнання незаконним та скасування свідоцтва про право власності на майно.

Згідно із ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За подання до суду заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2019 рік» встановлено розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який станом на 01 січня 2019 року становить 1921,00 грн.

Таким чином, позивачу необхідно здійснити оплату судового збору за кожною позовною вимогою немайнового характеру в загальному розмірі 1536,80 грн. (1921,00 грн. х 0,4) х 2), та/або надати суду документи, що підтверджують сплату судового збору. Якщо у позивача є пільги зі сплати судового збору, необхідно надати доказ на підтвердження таких пільг.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 42 ЦПК України, у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Згідно із ст. 48 ЦПК України, сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Відповідно до ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Як убачається зі змісту позовної заяви позивачем в якості відповідача зазначений Орган приватизації житла Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації.

Разом з тим, згідно з Положенням про Орган приватизації житла Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації, затвердженим розпорядженням Голови Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації від 30.11.2016 року № 683, Орган приватизації житла Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації є уповноваженим органом, створеним при Дніпровській районній в м. Києві державній адміністрації, і не являється юридичною особою.

А відтак, позивачу необхідно визначитись із складом учасників справи і чітко зазначити їх у позовній заяві, а також, у разі збільшення кількості сторін, які беруть участь у даній цивільній справі, надати копії позовної заяви з долученими до неї додатками відповідно до кількості учасників справи.

Згідно із ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки позовна заява не відповідає вимогам цивільно-процесуального законодавства, суддя вважає необхідним залишити заяву без руху, надавши позивачу строк для усунення вказаних недоліків.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 175-177, 185, 260, 353 ЦПК України,

п о с т а н о в и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Органу приватизації житла Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання незаконними та скасування розпорядження органу приватизації житла та свідоцтва про право власності на майно - залишити без руху та надати позивачу строк для усунення вказаних недоліків який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання ухвали суду.

У разі невиконання вимог ухвали у визначений судом строк позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя О.О. Астахова