Ухвала

09 грудня 2019 року

м. Київ

справа № 185/8518/15-ц

провадження № 61-13100ск19

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Бурлакова С. Ю. (суддя-доповідач), Коротуна В. М., Червинської М. Є.,

учасники справи:

позивач - публічне акціонерне товариство «Дельта Банк»,

відповідач 1 - ОСОБА_1 ,

відповідач 2 - ОСОБА_2 ,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження заяву ОСОБА_3 про відмову від позову у справі за позовом публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, за касаційною скаргою ОСОБА_1 на заочне рішення Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 27 жовтня 2015 року у складі судді Зосименко О. М. та постанову Дніпровського апеляційного суду від 14 травня 2019 року в складі колегії судді: Макарова М. О., Демченко Е. Л., Куценко Т. Р.,

ВСТАНОВИВ:

1. Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У серпні 2015 року публічне акціонерне товариство «Дельта Банк» (далі - ПАТ «Дельта Банк») звернулось до суду із позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості.

Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанції

Заочним рішенням Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 27 жовтня 2015 року, залишеним без змін постановою Дніпропетровського апеляційного суду від 14 травня 2019 року, позов задоволено. Стягнуто солідарно з відповідачів заборгованість за кредитним договором від 30 листопада 2011 року, яка утворилась станом на 15 липня 2015 року у сумі 744 437,40 грн, з яких: 608 271,21 грн - заборгованість за тілом кредиту, 105 393,39 грн - заборгованість за відсотками, 28 958,10 грн - пеня, 297,07 грн - 3% річних від заборгованості по тілу кредиту, 1 517,63 грн - 3% річних від заборгованості по відсотках. Вирішено питання судових витрат.

Суд першої інстанції, з висновками якого погодився суд апеляційної інстанції, дійшов висновку, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання, а тому враховуючи факт невиконання відповідачами взятих на себе кредитних зобов`язань наявні підстави, передбачені статтями 526, 553, 554, 625, 1050, 1054 ЦК України для стягнення заборгованості.

Узагальнені доводи касаційної скарги

У липні 2017 року ОСОБА_1 подала касаційну скаргу до Верховного Суду, у якій, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просила скасувати оскаржені судові рішення та справу направити на новий судовий розгляд.

Короткий зміст ухвал суду касаційної інстанції

Ухвалою Верховного Суду від 06 серпня 2019 року відкрито касаційне провадження у справі № 185/8518/15-ц та витребувано її з Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області.

Ухвалою Верховного Суду від 23 вересня 2019 року клопотання ОСОБА_3 про залучення до участі у справі правонаступника задоволено. Залучено правонаступника позивача ПАТ «Дельта Банк» - ОСОБА_3 до участі у справі № 185/8518/15-ц за позовом ПАТ «Дельта Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості.

У жовтні 2019 року ОСОБА_3 звернувся із заявою про відмову від позову.

З метою встановлення волевиявлення щодо реалізації процесуальних прав та підтвердження розуміння наслідків такої дії, ОСОБА_3 повідомлено про необхідність підтвердити, що йому відомі наслідки закриття провадження у справі, передбачені статтею 255 ЦПК України.

У грудні 2019 року ОСОБА_3 звернувся із заявою від 05 грудня 2019 року про відмову від позову, справжність підпису ОСОБА_3 у заяві засвідчена нотаріусом. У заяві ОСОБА_3 вказує, що йому відомі наслідки закриття провадження у справі, передбачені статтею 255 ЦПК України та просить прийняти заяву про відмову від позову, оскаржені рішення визнати нечинними, а провадження у справі № 185/8518/15-ц закрити.

Відповідно до статті 408 ЦПК України незалежно від того, за касаційною скаргою кого з учасників справи було відкрито касаційне провадження, у суді касаційної інстанції позивач має право відмовитися від позову, а сторони мають право укласти між собою мирову угоду з додержанням правил цього Кодексу, що регулюють порядок і наслідки вчинення цих процесуальних дій. Якщо заява про відмову від позову чи мирова угода сторін відповідають вимогам статей 206 і 207 цього Кодексу, суд визнає нечинними судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій та постановляє ухвалу про прийняття відмови позивача від позову або про затвердження мирової угоди сторін, якою одночасно закриває провадження у справі.

Тлумачення статті 408 ЦПК України свідчить, що суд касаційної інстанції наділений повноваженням визнати нечинним судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій, а не касаційної інстанції.

З урахуванням принципу диспозитивності цивільного судочинства та поданої ОСОБА_3 заяви про відмову від позову, колегія суддів приймає відмову від позову, визнає нечинними рішення Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 27 жовтня 2015 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 14 травня 2019 року, а провадження у справі підлягає закриттю.

Керуючись статтями 13, 206, 255, 408, 409 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_3 про відмову від позову у цивільній справі № 185/8518/15-ц задовольнити.

Прийняти відмову ОСОБА_3 від позову у цивільній справі № 185/8518/15-ц.

Визнати нечинними рішення Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 27 жовтня 2015 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 14 травня 2019 року.

Провадження у цивільній справі № 185/8518/15-ц за позовом публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості закрити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді: С. Ю. Бурлаков

В. М. Коротун

М. Є. Червинська