Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
Єдиний унікальний номер №440/991/18
Провадження № 2/440/349/2019
Буський районний суд Львівської області
в складі:головуючого-судді ОСОБА_1М.
при секретарі Гута О.С.
розглянувши у підготовчому судовому засіданні в місті Буську в приміщенні суду цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, -
в с т а н о в и в :
ОСОБА_2 звернулася в суд з позовною заявою до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу. Мотивує тим, що шлюб між нею та відповідачем було зареєстровано 09.10.2010 року у Відділі РАЦС Буського РУЮ Львівської області. Від спільного подружнього життя мають сина ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1 та доньку ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_2. Життя з відповідачем не склалося, оскільки у них різні погляди на спільне сімейне життя та на шлюб. Не зійшлись з характерами, на ґрунті цього часто виникали конфлікти та непорозуміння. Протягом тривалого часу не підтримують подружніх відносин, тому вважає, що подальше спільне проживання та збереження шлюбу є неможливим. Просить розірвати шлюб, оскільки, такий носить формальний характер.
Позивач до початку підготовчого судового засідання подала письмову заяву з проханням справу слухати у її відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обємі, просить позов задовольнити. Після розірвання шлюбу бажає залишити прізвище «Куриндаш».
Відповідач також подав заяву, в якій просить справу слухати у його відсутності, позовні вимоги визнає, на розлучення згідний. Відзив на позовну заяву, чи заперечень щодо даного позову, згідно вимог ст. 178 ЦПК України, не подав.
Згідно ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи у їх сукупності, суд приходить до переконання, що позовні вимоги є підставними та підлягають до задоволення.
Відповідно до ст. 4 ЦПК України, до суду може звернутись кожна особа за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Сторони зареєстрували шлюб 09 жовтня 2010 року у Відділі реєстрації актів цивільного стану Буського районного управління юстиції Львівської області, актовий запис № 87, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії І-СГ № 137269 від 09.10.2010 року.
Від спільного подружнього життя мають сина ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_3 (свідоцтво Серії № І-СГ № 355068, видане Виконавчим комітетом Заводської сільської ради Буського району Львівської області 07.12.2012 року, актовий запис № 08) та доньку ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_4 (свідоцтво Серії № І-СГ № 418170, видане Виконавчим комітетом Заводської сільської ради Буського району Львівської області 02.09.2014 року, актовий запис № 18).
Згідно ч. 1ст. 112 СК України, суд з'ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність неповнолітніх дітей та інші обставини життя подружжя.
Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка та припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. У відповідності із ст.110 ч.1 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя.
Згідно ч. 2ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.
Беручи до уваги п.12 Постанови Пленуму Верховного суду України № 11 від 21.12.2007 року про практику застосування судами про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя, рішення про розірвання шлюбу суд приймає, якщо його подальше збереження є неможливим, суперечить інтересам одного з подружжя чи їхніх дітей, у той час як підставою для встановлення режиму окремого проживання подружжя є неможливість чи небажання дружини і (або) чоловіка проживати спільно. За відсутності взаємної згоди подружжя на встановлення сепарації волевиявлення одного з них має бути обґрунтованим.
Сторонам надавався термін для можливого примирення строком на три місяці (ухвала Буського районного суду від 24.10.2018 р.), однак позивач наполягає на розірванні шлюбу, оскільки такий не дав позитивних результатів.
Позивач, у поданій заяві, наполягає на розірванні шлюбу і своєму небажанні проживати з відповідачем однією сім'єю.
Враховуючи вищевикладене, що сторони подружніх відносин не підтримують, позивач повністю втратила почуття любові до відповідача, а тому спільне подружнє життя з відповідачем є не можливе.
З врахуванням наведеного, суд приходить до висновку, що шлюб носить формальний характер, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам сторін, тому його слід розірвати.
Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Позивач просить залишити їй шлюбне прізвище «Куриндаш». Отже, після розірвання шлюбу, прізвище позивачці слід таке залишити.
На підставі наведеного суд приходить до висновку, що спільне життя подружжя та збереження шлюбу стали неможливими й суперечили б інтересам подружжя, враховуючи що відповідач позов визнає, на підставі ч. 3 ст. 200 ЦПК України, формально існуючий шлюб слід розірвати.
Керуючись ст.ст. 4, 7, 12, 13, 141, 200, 247, 258-259, 264, 265, 354 ЦПК України, ст.ст. 110-113 СК України, суд
ухвалив :
Позов задовольнити повністю.
Розірвати шлюб між ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_5, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, яка зареєстрована в ІНФОРМАЦІЯ_6 та ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_7, жителем ІНФОРМАЦІЯ_6, зареєстрований 09 жовтня 2010 року у Відділі реєстрації актів цивільного стану Буського районного управління юстиції Львівської області, актовий запис № 87.
Після розірвання шлюбу позивачці залишити прізвище «Куриндаш».
Рішення може бути оскаржене до Львівського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а для осіб, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, в цей же строк з дня його отримання, через Буський районний суд Львівської області.

Суддя: Б. М. Журибіда