"28" січня 2019 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді - Чех Н.А.
з участю секретаря - Кузьменко А.М.,
представника позивача - ОСОБА_2,
третя особа - ОСОБА_3,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в м. Києві справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4, третя особа: ОСОБА_3, про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням та зняття з реєстраційного обліку,
Позивач звернулась до суду з позовною заявою про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням та зняття з реєстраційного обліку, посилаючись на те, що 07.12.2006 року укладено договір міни, відповідно до якого вона та її діти - ОСОБА_5 і ОСОБА_6, в рівних долях стали співвласниками квартири АДРЕСА_1. Згодом її діти змінили прізвище на «ІНФОРМАЦІЯ_2». 02.06.2016 року її син ОСОБА_4 подарував їй свою частку спірної квартири згідно Договору дарування частки квартири, посвідченого приватним нотаріусом КМНО Кошель І.А., реєстрований № 1108. На даний час власниками спірної квартири є вона та її син ОСОБА_3 Відповідач зареєстрований в квартирі з 2006 року, але фактично в ній не проживає з 2015 року по теперішній час. Вона неодноразово зверталась до відповідача з проханням знятись з реєстраційного обліку, однак він цього не зробив. Комунальні платежі нараховуюся по кількості зареєстрованих осіб, оплати яких проводить вона, і для неї вони є значними. У зв'язку з чим вона змушена звернутися до суду з даним позовом.
В судовому засіданні позивач та її представник підтримали обставини викладені в позовній заяві, позовні вимоги, просили їх задовольнити в повному обсязі. Не заперечували щодо прийняття заочного рішення у зв'язку з неявками відповідача в судове засідання. Позивач додатково зазначила, що син добровільно залишив помешкання, його ніхто не виганяв. В 2015 року він вийшов з тюрми, побув місяці три, і пішов. Іноді він приходив, щось викрадав з її речей та йшов. За комунальні послуги він не сплачував. Його речі в квартирі відсутні.
Відповідач в судове засідання не з'явився, про день, час та місце слухання справи сповіщався згідно норм процесуального законодавства, заяв про розгляд справи за його відсутності, відзив на позов до суду не подавав. Враховуючи відсутність в судовому засіданні сторони відповідача, відсутність заяви про розгляд справи у її відсутність, чи відкладення розгляду справи з поважних причин, відзиву на позов, суд вважає за можливе прийняти рішення по суті спору без присутності відповідача, по доказам наданим до матеріалів справи.
Третя особа в судовому засіданні підтримав вимоги позивача, не заперечував щодо їх задоволення. Додатково зазначив, що брат добровільно залишив житло, перешкод йому ніхто не чинив, його речі в квартирі відсутні.
Вислухавши пояснення позивача представника позивача, третьої особи, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.
Згідно ухвали суду від 23.10.2018 року у даній справі відкрито провадження, справа призначена до підготовчого засідання.
Ухвалою від 28.11.2018 року підготовче провадження закрито, справа призначена до судового розгляду.
По даній справі відповідач тричі викликався до суду за повідомленою позивачем суду адресою, однак жодного разу до суду не з'явився.
В суді встановлено, що 07.12.2006 року укладено договір міни, відповідно до якого ОСОБА_1, ОСОБА_5 та ОСОБА_6, в рівних долях стали власниками квартири АДРЕСА_1.
23.12.2006 року ОСОБА_5 та ОСОБА_6 змінили прізвище на «ІНФОРМАЦІЯ_2».
02.06.2016 року ОСОБА_4 подарував свою 1/3 частку спірної квартири ОСОБА_1 на підставі Договору дарування частки квартири, посвідченого приватним нотаріусом КМНО Кошель І.А., реєстрований № 1108.
Встановлено, що в спірній квартирі зареєстровано три особи - ОСОБА_1, ОСОБА_4 та ОСОБА_3.
З акту від 20.06.2018 року слідує, що ОСОБА_4 за спірною адресою не проживає з 2015 року, житлом не користується, не приймає участі в утриманні квартири.
У характеристиці дільничного офіцера поліції Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві зазначено, що ОСОБА_4 за час свого проживання у спірній квартирі порушував громадський порядок, неодноразово надходили скарги та заяви, із сусідами не ввічливий, не привітний. На даний час не працює, веде антигромадський спосіб життя, бомжує, документів не має та неодноразово тікав із реабілітаційного центру, судимий за тяжкі злочини.
Відповідно до ч. 2 ст. 386 Цивільного кодексу України, власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню.
Відповідно до ч. 1 ст. 319 Цивільного кодексу України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
Відповідно до ст. 391 Цивільного кодексу України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.
Відповідно до ст. 405 ЦК України член сім'ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
По даній справі встановлено, що відповідач в спірній квартирі не проживає. Відсутні і будь-які дані щодо не проживання відповідача в спірній квартирі з поважних причин чи щодо чинення перешкод в його проживанні. Будь-яких доказів на спростування доводів позивача, відповідач до суду не надав.
Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.
Відповідач до суду не з'явився, та не скористався процесуальним правом висловити свої заперечення на позов та надати докази.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України стороні, на користь якої постановлено рішення, суд присуджує з другої сторони всі судові витрати.
Якщо позивача, на користь якого ухвалено рішення, звільнено від сплати судового збору, він стягується з відповідача в дохід держави пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог. Оскільки, позивач звільнена від сплати судового збору як інвалід 2 групи, з відповідача в дохід держави має бути стягнуто судовий збір в розмірі 704,80 грн.
На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 15, 16, 319, 321, 386, 391, 405 ЦК України, ст.ст. 2, 4, 12, 13, 15, 76-78, 81, 137, 141, 258, 259, 264, 265, 273, 280-284, 289, 354, 355 ЦПК України, суд,
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_4, третя особа: ОСОБА_3, про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням та зняття з реєстраційного обліку - задовольнити.
Визнати ОСОБА_4 таким, що втратив право користування житловим приміщенням - квартирою АДРЕСА_1, та зняти його з реєстраційного обліку у вказаній квартирі.
Стягнути з ОСОБА_4 (ІНФОРМАЦІЯ_1, адреса: АДРЕСА_2) в дохід держави 704,80 грн. судового збору.
Апеляційна скарга на заочне рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до суду апеляційної інстанції. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яка подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом встановлених строків не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Дата складання повного судового рішення - 29.01.2019 року.
Суддя: