РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 листопада 2019 року Херсонський міський суд Херсонської області у складі:

головуючого судді Майдан С.І.

за участю секретаря Романенко І.О.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2 ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Херсоні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

встановив:

Позивачзвернувся до суду з вказаним позовом, свої позовні вимоги обґрунтував тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача - ОСОБА_7 . Після смерті спадкодавця залишилось майно, а саме Ѕ частина житлового будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 . За життя батько позивача 25.05.2016 року склав заповіт посвідчений приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Семенихіною В.І. за реєстровим №295. Згідно з ним усе майно, яке належить ОСОБА_8 , після смерті останнього, переходить у власність сина ОСОБА_6 . Однак, так як позивач є донькою померлого та інвалідом другої групи, згідно ст.1241 ЦК України, позивач має право на обов`язкову частку у спадщині незалежно від змісту заповіту. ОСОБА_4 страждає на хронічне психічне захворювання, в результаті якого у позивача друга група інвалідності. Для підтримки більш-менш нормального функціонування її організму позивач змушена періодично проходити лікування. Це довготривалий процес, в результаті якого позивач не змогла вчасно звернутися із заявою у нотаріальну контору для отримання спадщини. Відповідно до змісту спадкової справи №15/2017 заведеної приватним нотаріусом Семенихіною В.І., після смерті спадкодавця із заявою про прийняття спадщини звернулися ОСОБА_6 , ОСОБА_5 та ОСОБА_2 . Позивачем заява про прийняття спадщини була не подана у передбачений законом строк з поважної причини, а саме через довготривалий курс лікування. У зв`язку з цим, позивач просить визначити додатковий строк на прийняття спадщини позивачем після смерті її батька ОСОБА_7 , терміном на один місяць з часу набрання рішенням суду законної сили.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 28.11.2017 року відкрито провадження у справі.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 17.08.2018 року розгляд справи призначено за правилами загального позовного провадження зі стадії підготовчого засідання.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 06.06.2019 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити. Зазначив, що доказів перебування на лікуванні у медичних закладах та прийнятті лікування у зв`язку з захворюванням, які б перешкоджали їй прийняти спадщину не має. Представник позивача зазначив, що позивач була обізнана про смерть батька ІНФОРМАЦІЯ_1 , не проживала разом зі спадкодавцем на момент смерті, доказів того, що спадкодавець є батьком позивача та доказів перебування на лікуванні в місці знаходження не має.

Представник відповідача ОСОБА_2 надав до суду відзив, згідно якого вважав, що зазначена позовна заява є безпідставною і тому не підлягає задоволенню. Позивач поважну причину зазначає як довготривалий курс лікування, який продовжується і сьогодні. Але при цьому будь-яких підтверджуючих документів вона до суду не надана. В судовому засіданні позовні вимоги не визнав, просив відмовити у їх задоволенні.

Позивач в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлений через представника.

Відповідачі ОСОБА_2 , ОСОБА_5. , ОСОБА_6 в судове засідання не з`явилися, про розгляд справи повідомлялися у встановлений законом порядку.

Заслухавши осіб, що приймали участь у справі, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов не обґрунтований та не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що 25.05.2016 року ОСОБА_7 склав заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Семенихіною В.І. за реєстровим №295, згідно якого на випадок своєї смерті зробив таке розпорядження: все своє майно де б воно не було і з чого б воно не складалось і взагалі все те, що буде ому належати на день смерті і на що він за законом матиме право, належні йому майнові права та його майнові обов`язки, у тому числі житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 , заповів ОСОБА_6

Згідно актового запису про смерть №377, зробленого 14.03.2017 року Херсонським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Херсонській області, ОСОБА_7 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна №97289877 від 14.09.2017 року ОСОБА_7 на праві приватної спільної часткової власності належить Ѕ частина житлового будинку АДРЕСА_1 .

Відповідно до довідки серії 12 ААА №289573, виданої 13.03.2018 року МСЕК, ОСОБА_4 інвалід третьої групи.

З спадкової справи №15 заведеної після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_7 вбачається, що з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину звертались ОСОБА_5 , ОСОБА_2 .

Доказів факту родинних відносин між позивачем та спадкодавцем суду не надано.

Відповідно до довідки Херсонської міської психоневрологічної поліклініки від 21.06.2019 року, ОСОБА_4 страждає на хронічне психічне захворювання з 2005 року є інвалідом ІІІ групи.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Відповідно до ст.1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав і обов`язків (спадщини) від померлої фізичної особи (спадкодавця) до інших осіб ( спадкоємцям).

Відповідно до ст.1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Стаття 1218 ЦК України передбачає, що до складу спадщини входять усі права й обов`язки спадкодавця, які не припинилися в момент його смерті.

Відповідно до ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Розглядаючи вказану справу суд вказав на те, що за загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, а спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою і для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Як вказує позивач у своєму позові, своєчасно до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, він не звертався, через довготривалий курс лікування, який продовжується і по сьогодні.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини.

Аналогічна норма міститься в п.24 постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 р. за №7 «Про судову практику у справах про спадкування».

Правова позиція, висловлена Верховним судом України при розгляді справи №6-1486цс15 передбачає, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

У свою чергу, посилання позивача на те, що у встановлений законом строк заяву нотаріусу він не подав, через довготривалий курс лікування, який продовжується і по сьогодні, на думку суду є непереконливими, та суперечать змісту норм ЦК, які регулюють дані правовідносини.

Таким чином позивачем не доведено поважність причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки доказів перебування на лікуванні у медичних закладах та прийнятті лікування у зв`язку з захворюванням, які б перешкоджали їй прийняти спадщину суду не надано. Представник позивача зазначив, що позивач була обізнана про смерть батька ІНФОРМАЦІЯ_1 , не проживала разом зі спадкодавцем на момент смерті, доказів того, що спадкодавець є батьком позивача та доказів перебування на лікуванні в місці знаходження не має. Наявність інвалідності ІІІ групи на момент відкриття спадщини та протягом 6 місяців для прийняття спадщини не є тією поважною причиною.

Таким чином, досліджені у судовому засіданні докази свідчать про відсутність обґрунтованих підстав, вважати, що позивач є спадкодавцем ОСОБА_7 , має право на спадкування та нею пропущено строк подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, а тому вимоги ОСОБА_4 задоволенню не підлягають.

Керуючись ст.ст.4, 12, 13, 76, 81, 89, 141, 259, 263-265, 355 ЦПК України, ст.1272 ЦК України, суд

вирішив:

У задоволенні позову ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до апеляційного суду Херсонської області в порядку ст. 355 ЦПК України.

У відповідності до п.п.15.5 ч.1 Розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через Херсонський міський суд Херсонської області.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: С.І.Майдан

Повний текст рішення суду виготовлений 02.12.2019 року.

Суддя: С.І.Майдан