Ухвала

05 серпня 2019 року

м. Київ

справа № 295/3706/17

провадження № 61-13995ск19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Шиповича В.В., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Богунського районного суду м. Житомира від 17 січня 2019 року та постанову Житомирського апеляційного суду від 19 червня 2019 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання майна об`єктом спільної сумісної власності, визнання права власності,

ВСТАНОВИВ:

19 липня 2019 року, засобами поштового зв`язку, ОСОБА_1 подав до Верховного Суду касаційну скаргу у цивільній справі № 295/3706/17 на рішення Богунського районного суду м. Житомира від 17 січня 2019 року та постанову Житомирського апеляційного суду від 19 червня 2019 року, повний текст якої складено 21 червня 2019 року.

Касаційне провадження за вказаною касаційною скаргою на даний час не може бути відкрито з наступних підстав.

Заявником в порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору в повному обсязі.

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (в редакції, чинної на момент подання позову).

Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання касаційної скарги на рішення суду становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в межах оспорюваної суми.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 176 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна.

Якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи

(частина друга статті 176 ЦПК України).

При вирішені справи судом першої інстанції було встановлено ціну позову у розмірі 364 425 грн, з чим погодився і апеляційний суд.

З урахуванням наведених обставин та виходячи із того, що позов було пред`явлено до суду у 2017 році за судовий збір за подання касаційної скарги

ОСОБА_1 становить 7 288, 50 грн (із розрахунку (3 644, 25 грн х 200%), де 3 644, 25 грн - визначений судом першої інстанції розмір судового збору, який підлягав сплаті при зверненні до суду.

Натомість до касаційної скарги ОСОБА_1 додано квитанції про сплату судового збору від 03 квітня 2019 року № 0.0..1 на суму 1 434, 60 грн та від 19 липня 2019 року № 0.0..1 на суму 1 125, 40 грн.

При цьому дата сплати судового збору в сумі 1 434, 60 грн за квитанцією

№ 0.0..1 від 03 квітня 2019 року передує даті винесення оскаржуваного рішення апеляційного суду 19 червня 2019 року.

В розділі "Призначення платежу" квитанції № 0.0..1 від 03 квітня 2019 року відомості про номер справи в якій сплачено судовий збір відсутні.

Отже, квитанція від 03 квітня 2019 року № 0.0..1 не може вважатися належним доказом сплати судового збору за подачу касаційної скарги у справі № 295/3706/17.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 16 січня 2019 року по справі № 905/1057/18.

Таким чином розмір недоплаченого судового збору становить 6 163,10 грн

(із розрахунку 7 288, 50 грн - 1 125, 40 грн).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду має бути перераховано до УК у Печерському районі/ Печерський район/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, рахунок отримувача: 6007, ККДБ: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)», символ звітності банку: 207.

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір».

За таких обставин з метою усунення недоліків касаційної скарги

ОСОБА_1 необхідно надати суду оригінал документа про сплату судового збору в розмірі 6 163,10 грн за подання касаційної скарги у справі

№ 295/3706/17.

ОСОБА_1 просив відстрочити до винесення рішення сплату судового збору у зв`язку із тяжким матеріальним становищем.

Однак доказів наявності підстав передбачених статтею 8 Закону України

«Про судовий збір» для відстрочення сплату судового збору ОСОБА_1 до касаційної скарги не додано.

За таких обставин на даний час клопотання про відстрочення сплати судового збору є необґрунтованим, а тому задоволенню не підлягає.

У разі подання клопотань про відстрочення, розстрочення, звільнення або зменшення судового збору заявник повинен одночасно надати докази на підтвердження обставин, які свідчать про наявність передбачених законом підстав для таких дій.

Оскільки касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 ЦПК України, вона відповідно до частини другої статті 393 ЦПК України залишається без руху.

Керуючись статтями 390, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Богунського районного суду м. Житомира від 17 січня 2019 року та постанову Житомирського апеляційного суду від 19 червня 2019 року залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 строк - десять днів з дня вручення копії цієї ухвали для усунення зазначених в ухвалі недоліків касаційної скарги.

У разі невиконання у встановлений строк цієї ухвали, в частині вимог про сплату судового збору, касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя В. В. Шипович