Ухвала

30 січня 2019 року

м. Київ

справа № 346/5011/18

провадження № 61-2235ск19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Курило В. П. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Коломийського міськрайонного суду Івано-Франківської області від

12 жовтня 2018 року та постанову Івано-Франківського апеляційного суду від 17 грудня 2018 року за заявою ОСОБА_2 про забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сім'єю після розірвання шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю та визнання права власності на 1/2 частину сумісно набутого майна,

ВСТАНОВИВ:

Подана 18 січня 2019 року касаційна скарга не може бути прийнята Верховним Судом до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження, оскільки у порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору.

У касаційній скарзі ОСОБА_1 заявлено клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання касаційної скарги, у зв'язку з тим, що заявник є багатодітною матір?ю трьох дітей та додано копію посвідчення батьків багатодітної сім?ї.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» та статті 136 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони.

Частиною першою стаття 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

Відповідно до вимог вказаної статті відстрочення або розстрочення сплати, зменшення або звільнення від сплати судового збору можливе за відповідним клопотанням сторони за наявності зазначених умов.

При цьому суд може відстрочити сплату судового збору особам у разі, якщо вони виступають у процесуальному статусі позивачів, а не відповідачів.

Ураховуючи правовий статус заявника - відповідач у справі, відтак, дія вказаної норми на нього не розповсюджується.

Інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов'язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (KREUZ v. POLAND, № 28249/95, § 59, ЄСПЛ, від 19 червня 2001 року).

Враховуючи наведене, заявлене клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору не свідчить про наявність умов, що відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» можуть бути підставою для звільнення від сплати судового збору. Тому у задоволенні клопотання слід відмовити.

Отже, заявнику слід сплатити судовий збір за подання касаційної скарги.

Підпунктом 9 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що розмір ставки судового збору за подання касаційної скарги на ухвалу суду фізичною особою становить 0,2 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2019 року у розмірі 1 921,00 грн.

Таким чином, заявнику необхідно сплатити судовий збір за подання касаційної скарги в розмірі 384,20 грн (1 921,00 грн х 0,2).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до УК у

Печер. р-ні/Печерс.р-н/22030102, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38004897, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: 6007, код банку отримувача (МФО): 899998, код класифікації доходів бюджету: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)», символ звітності банку: 207.

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання касаційної скарги на ухвалу Коломийського міськрайонного суду Івано-Франківської області від

12 жовтня 2018 року та постанову Івано-Франківського апеляційного суду від 17 грудня 2018 року.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Коломийського міськрайонного суду Івано-Франківської області від 12 жовтня 2018 року та постанову Івано-Франківського апеляційного суду від 17 грудня 2018 року залишити без руху.

Надати для усунення зазначених вище недоліків строк до 20 лютого

2019 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В. П. Курило