Тростянецький районний суд
справа № 147/459/18
номер провадження № 2/147/102/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 грудня 2019 року Тростянецький районний суд Вінницької області у складі:

головуючого судді Дудікова А.В.,

при секретарі Чудак Г.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в приміщенні Тростянецького районного суду Вінницької області цивільну справу №147/459/18 за позовом ОСОБА_1 до Гордіївської сільської ради Тростянецького району Вінницької області про встановлення факту та визнання права власності на спадкове майно,

в с т а н о в и в:

У квітні 2018року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Гордіївської сільської ради Тростянецького району Вінницької області про встановлення факту та визнання права власності на спадкове майно.

Свої позовні вимоги обґрунтовувала тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її баба ОСОБА_2 . Після її смерті залишилося спадкове майно, яке складається з земельної ділянки площею 2,2881 га у межах згідно з планом, яка розташована на території Гордіївської сільської ради Тростянецького району. Покійна залишила заповіт, у якому все своє майно заповіла ОСОБА_3 , яка у встановлений законом спосіб не вступила у спадкові права. Так, як остання є спадкоємцем першої черги за законом та за заповітом, але не прийняла спадщину, тому позивач, як спадкоємець п`ятої черги має право на спадкування, оскільки ОСОБА_1 є внучкою померлої. Остання вважала, що прийняла спадщину, тому що на момент відкриття спадщини проживала разом з ОСОБА_2 та проводила її поховання. Позивач звернулася до Тростянецького державного нотаріуса з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину. У видачі свідоцтва про право на спадщину ОСОБА_1 відмовлено, у зв`язку з відсутністю заповіту на її ім`я, відсутністю родинних зв`язків та правовстановлюючих документів на земельну ділянку, а також не надано доказів своєчасного прийняття спадщини. Позивач просила суд встановити факт постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини та визнати за нею право власності на земельну ділянку для особистого селянського господарства, площею 2,2881 га, яка розташована на території Гордіївської сільської ради Тростянецького району Вінницької області, яка належала ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в порядку спадкування за законом.

Ухвалою Тростянецького районного суду Вінницької області від 14.02.2019р. справу прийнято до провадження суддею Дудіковим А.В. та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою суду від 20.03.2019р. закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті.

Позивач в судове засідання не з`явився, представник позивача подав до суду заяву, в якій просив розглянути справу без його участі та без участі позивача, позовні вимоги підтримав та просив задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд справи без участі представника сільської ради, проти задоволення позовних вимог не заперечує.

Згідно з частиною третьою статті 211 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності; якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Дослідивши письмові докази у справі, суд приходить до наступного висновку.

На підставі ч.1 ст.4 ЦПК України - кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Частиною 1 ст.81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 в с. Гордіївка Тростянецького району народилася ОСОБА_4 , у свідоцтві про народження її батьками записані: батько ОСОБА_5 , мати ОСОБА_2 (а.с.17).

07.06.1977 р. ОСОБА_4 у Гордіївській сільській раді зареєструвала шлюб з ОСОБА_6 Прізвище дружини після реєстрації шлюбу ОСОБА_7 (а.с.20).

ОСОБА_8 народилася ІНФОРМАЦІЯ_3 в с. Гордіївка Тростянецького району. Згідно копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , її батьками записані: батько ОСОБА_6 , мати ОСОБА_3 (а.с.9).

26.07.1997 р. ОСОБА_8 зареєструвала шлюб з ОСОБА_9 , про що в книзі реєстрації актів про одруження зроблено запис за №11. Прізвище дружини після одруження ОСОБА_10 (а.с.18).

24.09.2004 р. секретар Гордіївської сільської ради Тростянецького району Вінницької області посвідчила заповіт, який зареєстровано в реєстрі за №66, згідно якого ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , що проживає за адресою: с.Гордіївка, Тростянецького району, на випадок своєї смерті зробила таке розпорядження: земельну ділянку в розмірі 2,2881 га, згідно Державного акту ВН №000040 заповіла ОСОБА_3 (а.с. 15).

Згідно копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 , ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 93 роки, про що в книзі реєстрації смертей 16.03.2010 р. зроблений відповідний актовий запис за №10 (а.с.5).

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Відповідно дост.1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

У четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини. У п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення (ст. ст.1264, 1265 ЦК України).

Згідно ч. 1 ст. 1273 ЦК України спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу. Заява про відмову від прийняття спадщини подається нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Згідно інформації завідувача Тростянецької ДНК від 26.05.2018 р. №323/01-16, спадкова справа після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в Тростянецькій державній нотаріальній конторі не заводилась (а.с.31), що свідчить про те, що ніхто із спадкоємців за заповітом чи за законом не звертався до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини та не відмовлявся від неї.

В матеріалах справи наявна заява ОСОБА_11 , яка адресована до Тростянецького районного суду, зі змісту якої вбачається, що вона із заявою про прийняття спадщини після смерті матері не зверталася та на неї не претендує. Не заперечує проти визнання права власності на земельний пай за ОСОБА_1 (а.с.16).

Однак Законом визначено, що Заява про відмову від прийняття спадщини подається нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, а не до суду.

Також суд звертає увагу, що заява ОСОБА_3 датована 12.10.2016р., а з позовною заявою ОСОБА_1 звернулася 23.04.2018 р.

У своїй позовній заяві позивач посилається на те, що вона прийняла спадщину після смерті баби ОСОБА_2 , оскільки проживала з нею разом та проводила поховання.

Відповідно до копії паспорта громадянина України серії НОМЕР_3 , ОСОБА_1 зареєстрована в АДРЕСА_1 (а.с.9).

Згідно довідки №685 від17.10.2017 р., виданої виконкомом Гордіївської сільської ради, ОСОБА_1 , жителька с.Гордіївка, хоронила ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.8).

В судовому засіданні свідок ОСОБА_12 пояснив, що ОСОБА_2 є бабою позивачки і проживала у неї десь з 2008 р., де раніше проживала баба йому не відомо.

Свідок ОСОБА_13 в судовому засіданні пояснила, що ОСОБА_2 проживала по АДРЕСА_2 разом зі своїм сином, який помер приблизно два роки тому. Коли ОСОБА_2 захворіла, ОСОБА_1 забрала до себе, а потім хоронила.

Суд звертає увагу, що у разі відсутності у паспорті спадкоємця відмітки про реєстрацію його місця проживання, доказом постійного проживання із спадкодавцем можуть бути: довідка житлово-експлуатаційної організації, правління житлово-будівельного кооперативу, відповідного органу місцевого самоврядування про те, що спадкоємець на день смерті спадкодавця проживав разом із цим спадкодавцем, що узгоджується з Порядком вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 р. за N 282/20595.

Однак показаннями одних лише свідків, даний факт не може підтверджуватися, даний факт має бути підтверджений в сукупності із іншими письмовими доказами, які б містили інформацію щодо предмету доказування, зокрема: довідку відповідного органу місцевого самоврядування про те, що спадкоємець на день смерті спадкодавця проживала разом із цим спадкодавцем, інформацію про спільні рахунки, квитанції, інформацію, що вони були пов`язані спільним побутом, тощо.

Будь-яких доказів, на підтвердження постійного проживання позивача разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, суду не надано. Із пояснень свідків вбачається, що ОСОБА_2 до того, як захворіла проживала за місцем свого проживання, а не разом з позивачем.

Враховуючи те, що позивачем не було надано суду належних та допустимих доказів на підтвердження її постійного проживання із ОСОБА_2 , суд приходить висновку про необґрунтованість позовних вимог про встановлення факту та відсутність підстав для їх задоволення.

Крім того, як вбачається з позовної заяви, ОСОБА_1 просить визнати за нею право власності на земельну ділянку площею 2,2881 га у межах згідно з планом, яка розташована на території Гордіївської сільської ради Тростянецького району Вінницької області, яка належала ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в порядку спадкування за законом, як спадкоємцем п`ятої черги, у зв`язку з відсутністю правовстановлюючого документу.

З урахуванням положень статей 1296-1299 ЦК України питання про право спадкоємця на спадкове майно вирішується судом у разі невизнання такого права чи відмови нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Аналогічні висновки, відповідають правовій позиції, викладеній у постанові Верховного Суду від 24 липня 2019 року у справі № 2-6322/04 (провадження № № 61-29037 св 18).

Відповідно до ч.4 ст.49 Закону України "Про нотаріат", на вимогу особи, якій відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, нотаріус або посадова особа, яка вчиняє нотаріальні дії, зобов`язані викласти причини відмови в письмовій формі і роз`яснити порядок її оскарження. Про відмову у вчиненні нотаріальної дії нотаріус протягом трьох робочих днів виносить відповідну постанову.

Таким чином, передумовою звернення до суду за захистом порушених, невизнаних або оспорюваних прав є наявність постанови нотаріуса про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Якщо нотаріусом обґрунтовано відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, виникає цивільно-правовий спір, що підлягає розгляду в позовному провадженні. В протилежному випадку дії нотаріуса можуть бути оскаржені в передбаченому законом порядку.

Крім того, пунктом 24 постанови Пленуму Верховного Суду України, від 30 травня 2008 року №7 Про судову практику у справах про спадкування зазначено, що при розгляді цих справ слід перевіряти наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Однак судом встановлено, що нотаріусом не виносилася постанова про відмову ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_2

Наявний в матеріалах справи лист від 25.11.2017р., за підписом завідуючої Тростянецької ДНК, має інформаційний характер та роз`яснює заявнику, які необхідно надати документи.

Виходячи з наведеного, суд приходить до висновку, що визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися виключно у випадках, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку, та за умови відмови нотаріусом у вчиненні відповідної нотаріальної дії, а саме у видачі спадкоємцеві свідоцтва про право на спадщину.

Окрім того, як було встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, померла залишила заповіт на ім`я ОСОБА_3 , яка із заявою про прийняття спадщини не зверталася та у визначений законодавством строк не заявила про відмову від неї.

Пленум Верховного Суду України у роз`ясненнях, викладених у пункті 24 постанови від 30 травня 2008 року N 7 «Про судову практику у справах про спадкування» звертає увагу судів на те, що відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Таким чином, Гордіївська сільська рада Тростянецького району не є належним відповідачем по даній справі.

Згідно з листом Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 "про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування" у разі пред`явлення позову до неналежного відповідача суд за клопотанням позивача, не припиняючи розгляду справи, замінює первісного відповідача належним відповідачем, якщо позов пред`явлено не до тієї особи, яка має відповідати за позовом, або залучає до участі у справі іншу особу як співвідповідача (ст. 33 ЦПК). Якщо позивач не заявляє клопотання про заміну неналежного відповідача, суд повинен відмовляти у задоволенні позову.

Позивач із заявою про заміну відповідача до суду не зверталася. Нормами ЦПК не передбачено можливості заміни відповідача за ініціативою суду.

Враховуючи вищевикладене та у зв`язку з пред`явлення позову до неналежного відповідача, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог ОСОБА_1

Судовий збір, сплачений позивачем при зверненні до суду, залишити за ним.

Керуючись ст.ст.259,263-265,268,272 ЦПК України, суд -

в и р і ш и в:

В задоволенні позову ОСОБА_1 до Гордіївської сільської ради Тростянецького району Вінницької області про встановлення факту та визнання права власності на спадкове майно, - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до або через відповідні суди, протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , громадянка України, жителька АДРЕСА_1 .

Відповідач Гордіївська сільська рада Тростянецького району Вінницької області, місцезнаходження якої зареєстровано за адресою: с.Гордіївка, вул.Соборна, 40, Тростянецький район, Вінницька область.

Суддя: