печерський районний суд міста києва
Справа № 757/5999/18-ц
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(ЗАОЧНЕ)

24 січня 2019 року

Печерський районний суд м. Києва в складі:

головуючого: судді Григоренко І.В.,

при секретарі: Петровій Ю.О.,

за участю:

представника позивача: не з`явився,

відповідача: не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві в порядку спрощеногопозовного провадження цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за не обліковану електричну енергію,

ВСТАНОВИВ:

Публічне акціонерне товариство «Київенерго» (далі - позивач, ПАТ «Київенерго») звернулося до Печерського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_1 (далі - відповідач, ОСОБА_1 ), в якому просить стягнути з відповідача на користь позивача 5 082,11 грн. вартості за не обліковану електричну енергію та зарахувати на рахунок із спеціальним режимом використання № НОМЕР_1 у ГУ по м. Києву та Київській області ВАТ «Ощадбанк», МФО 322669, та судовий збір.

В обґрунтування заявлених вимог позивач зазначає, ОСОБА_2 мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , та згідно даних ПАТ «Київенерго» на його прізвище відкрито рахунок споживача електричної енергії № 4. В ході обстеження приладів обліку 19.04.2016 року відповідно доп. 53 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою КМУ від 26.07.1999 року № 1357, було виявлено порушення та складено акт порушень № 46089. На засіданні комісії було вирішено провести розрахунок вартості електроенергії, спожитої з порушенням Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою КМУ від 26.07.1999 року № 1357, нарахована сума склала 5 082,11 грн. Станом на 01.01.2018 року заборгованість не сплачена.

Як вбачається з протоколу автоматизованого розподілу від 05.02.2018 року справу було передано судді Васильєвій Н.П.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 16.04.2018 року було відкрито провадження у цивільній справі за позовом ПАТ «Київенерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за не обліковану електричну енергію. Справу призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження на 11.05.2018 року.

11.05.2018 року у зв`язку із перебуванням судді у відпустці справу було знято зі складу та призначено на 13.06.2018 року.

11.05.2018 року на адресу суду від позивача надійшла письмова заява про заміну сторони її правонаступником, у якій позивач повідомив суд, що на виконання вимог Закону України «Про ринок електричної енергії» від 13.04.2017 року № 2019, який набув чинності 11.06.2017 року, Загальними зборами акціонерів ПАТ «Київенерго» від 13.11.2017 року було прийнято рішення про реорганізацію ПАТ «Київенерго» шляхом виділу з нього ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі». Відповідно до ч. 13 розділу XVIII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ринок електричної енергії» у разі відокремлення оператор системи розподілу, яким є ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі», є правонаступником в частині прав та обов`язків, зокрема, пов`язаних із провадженням діяльності з постачання електричної енергії за регульованим тарифом та із провадженням діяльності з передачі електричної енергії місцевими (локальними) електромережами за договорами на постачання електричної енергії та про користування електричною енергією. З огляду на це позивач просив суд замінити у цивільній справі № 757/5999/18-ц позивача ПАТ «Київенерго» на його правонаступника ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» та розрахункові рахунки для стягнення вартості не облікованої електричної енергії та заборгованості за спожиту електричну енергію на рахунок із спеціальним режимом використання НОМЕР_2 у ТВБВ № 10026/0104 філії - Головного управління по м. Києву та Київській області ВАТ «Ощадбанк», МФО 322669, .

13.06.2018 року у зв`язку із перебуванням судді у відрядженні справу було знято зі складу та призначено06.08.2018 року.

Як вбачається з протоколу повторного автоматизованого розподілу від 12.07.2018 року, який проведено на підставі розпорядження В.о. керівника апарату суду Клименко О.І. № 476 від 12.07.2018 року, справу було передано судді Кирилюк І.В.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 12.07.2018 року цивільну справу за позовом ПАТ «Київенерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за не обліковану електричну енергію було прийнято до провадження суддею Кирилюк І.В. та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін на 13.09.2018 року.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 13.09.2018 року заяву ПАТ «Київенерго» про заміну позивача у цивільній справі за позовом ПАТ «Київенерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за не обліковану електричну енергію задоволено та замінено неналежного позивача - ПАТ «Київенерго» на ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі».

Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 13.09.2018 року, у зв`язку із неявкою учасників судового процесу, відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 223 ЦПК України, розгляд справи було відкладено на 12.11.2018 року.

Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 12.11.2018 року, у зв`язку із неявкою відповідача, відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 223 ЦПК України, розгляд справи було відкладено на 24.01.2019 року.

24.01.2019 року на адресу суду надійшла письмова заява позивача про розгляд цивільної справи за позовом ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за не обліковану електричну енергію без участі представника позивача в якій представник позивача зазначив, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі, щодо постановлення заочного рішення не заперечує.

Як визначено у ч. 1 ст. 174 Цивільного процесуального кодексу України, при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Суд може зобов`язати державний орган чи орган місцевого самоврядування подати відповідну заяву по суті справи (крім позовної заяви).

Частиною 8 ст. 178 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Оскільки, представник відповідача одержав повідомлення про виклик в судове засідання 09.08.2018 року та ознайомився з матеріалами справи 21.08.2018 року, то йому було відомо про право подачі відзиву на позовну заяву, яким відповідач та/або його представник не скористались, а тому суд вирішує розглядати справу за наявними матеріалами.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 223 Цивільного процесуального кодексу України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі, зокрема, неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

Згідно з ч. 4 ст. 223 Цивільного процесуального кодексу України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).

Керуючись ст. 280 Цивільного процесуального кодексу України, суд вважає можливим ухвалити заочне рішення у справі на підставі наявних у ній доказів, оскільки позивач не заперечує проти такого вирішення справи, про що зазначено у заяві.

Дослідивши надані учасниками процесу документи та матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, враховуючи наступне.

Судом встановлено, щоОСОБА_1 є власником квартири за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується договором купівлі-продажу квартири від 12.02.2016 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Падалка Р.О. за реєстровим № 934, та інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 12.02.2016 року.

На ім`я відповідача відкрито особовий рахунок одержувача електроенергії № НОМЕР_3 .

Як вбачається з копії акту порушення № 46089 від 19.04.2016 року, виявлено порушення ст. ст. 26, 27 Закону України «Про електроенергетику», п. п. 10, 14, 42 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою КМУ від 26.07.1999 року № 1357, а саме - відсутність пломби з відбитками тавр електропередавальної організації на клемній кришці розрахункового приладу обліку, самовільне підключення електропроводки до електричної мережі з порушенням схеми обліку - без дозволу електропередавальної організації перенесено лічильник з квартири на сходову клітину.

Згідно з протоколом № 1636 від 12.07.2016 року засідання комісії по розгляду акта порушення № 46089 від 19.04.2016 року,за недораховану електроенергію до сплати підлягає 5 082,11 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 509 Цивільного кодексу України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Як визначено у ч. 1 та ч. 2 ст. 11 Цивільного кодексу України, цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Як встановлено ч. 1 ст. 626 Цивільного кодексу України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Положеннями ч. 1 ст. 714 Цивільного кодексу України, передбачено, що за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Статтею 526 Цивільного кодексу України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Згідно зі ст. 3 Закону України «Про електроенергетику» відносини, пов`язані з виробництвом, передачею, розподілом, постачанням і використанням енергії, а також з централізованим диспетчерським (оперативно-технологічним) управлінням, регулюються цим Законом та іншими нормативно-правовими актами.

Відносини між громадянами та енергопостачальниками регулюються, зокрема, і Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою КМУ від 26.07.1999 року № 1357.

Відповідно до п. 1 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою КМУ від 26.07.1999 року № 1357, ці Правила регулюють відносини між громадянами (далі - споживачі електричної енергії) та енергопостачальниками. Правила обов`язкові для виконання всіма споживачами і енергопостачальниками незалежно від форм власності.

Згідно з п. 9 Правилкористування електричною енергією для населення, затверджених постановою КМУ від 26.07.1999 року № 1357, споживання електричної енергії без приладів обліку не допускається, крім випадків передбачених цими Правилами.

Відповідно до п. 10 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою КМУ від 26.07.1999 року № 1357, прилади обліку встановлюються відповідно до вимог правил улаштування електроустановок. Прилад обліку повинен мати пломбу з відбитком повірочного клейма територіального органу Держспоживстандарту та пломбу з відбитком клейма або логотипу енергопостачальника.

Пунктом 11Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою КМУ від 26.07.1999 року № 1357, встановлено, що відповідальність за збереження приладів обліку, встановлених у квартирі, на інших об`єктах споживача, та пломб на них несе споживач.

Сторонами не заперечується, що засіб обліку не санкціоновано переміщено з квартири на сходову клітку, а тому відповідальність за збереження засобу обліку несе відповідач.

Керуючись п. 14 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою КМУ від 26.07.1999 року № 1357, у разі виявлення зовнішнього пошкодження приладу обліку, зриву пломби або його несправності в роботі споживач зобов`язаний негайно письмово повідомити про це енергопостачальника.

Пунктом 42 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою КМУ від 26.07.1999 року № 1357, встановлено, що споживач електричної енергії зобов`язаний, зокрема, дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку в квартирі або на іншому об`єкті споживача; невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі приладу обліку; оплачувати спожиту-електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил; вносити плату за спожиту електричну енергію виключно на поточний рахунок із спеціальним режимом використання енергопостачальника в уповноваженому банку; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності.

Як вбачається з матеріалів справи та підтверджується актом про порушення № 46089 від 19.04.2016 року, стосовно квартири АДРЕСА_2 , встановлено наступне порушення - відсутність пломби з відбитками тавр електропередавальної організації на клемній кришці розрахункового приладу обліку, самовільне підключення електропроводки до електричної мережі з порушенням схеми обліку - без дозволу електропередавальної організації перенесено лічильник з квартири на сходову клітину.

Відповідач не попереджував позивача про зовнішнє пошкодження приладу обліку, зрив пломби та/або про перенесення засобу обліку з квартири на сходову клітину.

Як встановлено п. 53 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою КМУ від 26.07.1999 року № 1357, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Наявний у справі акт від 19.04.2016 року № 46089 містить підписи трьох представників постачальника електроенергії та одного свідка, натомість, споживач акт не підписав.

Як встановлено під час перевірки та зафіксовано в додатку до акта про порушення № 46089 від 19.04.2016 року, квартира знаходиться в капітальному ремонті і в майбутньому буде здійснено оформлення винесення лічильника за межі квартири.

Зазначений додаток підписаний трьома представниками постачальника електроенергії.

Отже, за наявності трьох підписів представників постачальника електричної енергії на акті від 19.04.2016 року № 46089 та додатку до нього, враховуючи відсутність підпису споживача електричної енергії на зазначених документах, вони вважаються дійсними.

Відносини з приводу постачання фізичним особам електричної енергії регулюються ст. 714 Цивільного кодексу України, ст. ст. 24-27 Закону України «Про електроенергетику», Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою КМУ від 26.07.1999 року № 1357, та Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 року № 562.

Відповідно до ч. 4 ст. 26 Закону України «Про електроенергетику», у редакції, що була чинною на момент виникнення спірних правовідносин, споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії внаслідок порушення Правил користування електричною енергією побутовими споживачами регламентується розділом 3 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 року № 562.

Підпунктами 1-3 п. 3.1Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 року № 562, встановлено, що ця Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕН:

1) пошкодження або відсутності на приладах обліку пломб з відбитками тавр про повірку приладів обліку (за умови наявності акта про збереження пломб, складеного в порядку, установленому ПКЕЕН, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування приладів обліку, та за умови втручання споживача в роботу приладів обліку); 2) пошкодження або відсутності пломб з відбитками тавр електропередавальної організації або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про збереження пломб, складеному в порядку, установленому ПКЕЕН, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування приладів обліку, установлення індикаторів та передачу на збереження приладів обліку електричної енергії, відповідних пломб та індикаторів; 3) пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, використання фазозсувного трансформатора тощо (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу (власнику або наймачу об`єкта) приладів обліку, установлених пломб та індикаторів).

Як встановлено п. 3.5 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 року № 562, у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1 - 3 пункту 3.1 цієї глави у разі виявлення випадків фіксації індикаторами впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, та порушень, зазначених у підпунктах 5, 6 пункту 3.1 Методики, добовий обсяг споживання електричної енергії Wдоб.с.п. (кВтгод) через проводи, якими здійснене самовільне підключення або підключення поза приладом обліку, визначається за формулою (2.7) Методики.

Згідно з п. 2.7 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 року № 562, для розрахунку загального обсягу самовільно спожитої електричної енергії за Дпер береться сумарна кількість днів у періоді від дня набуття споживачем права власності на електроустановку чи права користування електроустановкою або із дня здійснення останньої технічної перевірки електричної мережі, до якої було здійснене самовільне підключення, але не більше сумарної кількості днів за дванадцять календарних місяців, що передували дню виявлення порушення до дня усунення самовільного підключення.

З огляду на викладене, розрахунок збитків здійснюється з урахуванням дати останньої технічної перевірки чи набуття споживачем права власності на електроустановку, але не більше сумарної кількості днів за дванадцять календарних місяців, що передували дню виявлення порушення до дня усунення самовільного підключення.

Судом встановлено, що остання технічна перевірка спірної електроустановки проводилась 30.04.2015 року, що підтверджується актом технічної перевірки та схеми підключення засобу обліку електричної енергії, збереження пломб у побутового споживача від 30.04.2015 року.

Проте, як зазначалося вище, ОСОБА_1 набув права власності на квартиру АДРЕСА_2 12.02.2016 року, а тому розрахунок збитків варто здійснювати з дати набуття права власності на зазначену квартиру, оскільки до цієї дати можливі несприятливі наслідки має нести власник квартири, яким позивач не був.

Відповідно до протоколу № 1636 від 12.07.2016 року засідання комісії по розгляду акта про порушення № 46089 від 19.04.2016 року нарахування за не обліковану енергію проводяться за період з 12.02.2016 року по 19.04.2016 року.

Зважаючи на те, що факти порушень підтверджено належними та допустимими доказами, а працівники ПАТ «Київенерго» діяли в межах своєї компетенції та відповідно до вимог діючого законодавства при виявленні факту порушення споживачем Правил користування електричною енергією, складанні акту № 46089 від 19.04.2016 року та протоколу суд приходить до висновку про необхідність задоволення вимог позову.

Відповідно до ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Належних та допустимих доказів, в розумінні ст. ст. 77, 78 Цивільного процесуального кодексу України, на підтвердження сплати заборгованості перед позивачем відповідач не надав, а також не надав і інших доказів, які б спростовували факт порушення ним ст. ст. 26, 27 Закону України «Про електроенергетику», п. п. 10, 14, 42 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою КМУ від 26.07.1999 року № 1357.

Таким чином, позовні вимоги ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Як визначено у ст. 133 Цивільного процесуального кодексу України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 141 Цивільного процесуального кодексу України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

З урахуванням того, що суд дійшов висновку про задоволення позову, судовий збір у розмірі 1 762,00 грн., сплачений позивачем відповідно до платіжних доручень № від 24.01.2018 року, № від 06.04.2017 року, № від 27.09.2017 року, підлягає відшкодуванню.

На підставі викладеного, відповідно до ст.ст. 11, 15, 16, 509, 526, 626, 714 Цивільного кодексу України; ст. ст. 3, 26 Закону України «Про електроенергетику», керуючись ст.ст. 12, 13, 77, 78, 81, 133, 141,174, 178, 223, 258, 259, 263-265, 273, 280, 354, 355, Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за не обліковану електричну енергію - задовольнити повністю.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» 5 082 (п`ять тисяч вісімдесят дві) грн. 11 коп. вартості за не обліковану електричну енергію та зарахувати на рахунок із спеціальним режимом використання № НОМЕР_2 у ТВБВ № 10026/0104 філії - Головного управління по м. Києву та Київській області ВАТ «Ощадбанк», МФО 322669, .

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» витрати по сплаті судового збору у розмірі 1 762 (одна тисяча сімсот шістдесят дві) грн. 00 коп.

Позивач: Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські електромережі», адреса: 04655, м. Київ, вул. Новокостянтинівська, 20, .

Відповідач: ОСОБА_1 , адреса: АДРЕСА_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_4 .

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційні скарги на рішення подаються учасниками справи до Київського апеляційного суду через Печерський районний суд м. Києва, а з початку функціонування Єдиної інформаційно-телекомунікаційної системи безпосередньо до апеляційного суду, а матеріали справи витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності Цивільним процесуальним кодексом України в редакції від 15.12.2017 року.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Повне судове рішення складено та підписано суддею 04.02.2019 року.

Суддя І.В. Григоренко