ПОСТАНОВА

Іменем України

17 січня 2019 року

м. Кропивницький

справа № 398/3845/17

провадження № 22-ц/4809/196/19

Кропивницький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах: головуючого судді Єгорової С.М., суддів: Карпенка О.Л., Мурашка С.І.

секретар судового засідання Кравченко Я.С.

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1,

відповідачі - Комунальне підприємство «Житлогосп», Обласне комунальне виробниче підприємство «Дніпро-Кіровоград,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 25 вересня 2018 року в складі головуючого судді Коліуш Г.В. за позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Житлогосп», обласного комунального виробничого підприємства «Дніпро-Кіровоград» про визнання дій незаконними, списання нарахування, відшкодування шкоди,-

УСТАНОВИВ:

10.11.2017 року ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до Комунального підприємства «Житлогосп», Обласного комунального виробничого підприємства «Дніпро-Кіровоград», з урахуванням уточнень позовних вимог, про визнання незаконними дій КП «Житлогосп», списання нарахування з метою отримання субсидії на житлово-комунальні послуги з жовтня 2017 року, відшкодування збитків завданих внаслідок несвоєчасної заміни стояка водопровідної труби в розмірі 5000 грн.

Позовні вимоги обґрунтовував тим, що на його звернення до Управління праці соціального захисту населення Олександрійської міської ради Кіровоградської області із заявою про оформлення субсидії на оплату житлово-комунальних послуг йому було відмовлено, у зв'язку з наявністю боргу за утримання будинку та прибудинкової території. На особистому прийомі директор КП «Житлогосп» відмовив списати наявну заборгованість. Зазначена заборгованість виникла з вини КП «Житлогосп», яке не забезпечило якісне утримання житлового будинку, не вжило заходів щодо уникнення аварійної ситуації, не провело заміну стояка холодної води, що спричинило залиття квартири позивача та збитки, вартість яких складає 5000 грн. для проведення ремонтних робіт.

Рішенням Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 25 вересня 2018 року відмовлено у задоволенні позову.

Відмовляючи в задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з його необґрунтованості та недоведеності.

В апеляційній скарзі позивачем ставиться питання про скасування судового рішення з підстав неправильного застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права і ухвалення нового рішення про задоволення позовних вимог.

Зазначено, що суд неповно з'ясував усі фактичні обставини справи та не дав належної оцінки наявним у матеріалах справи доказам.

Так, суд не ставив питання про виклик свідків хоч і було залито 12 квартир, в квартирах з 5-го по 2-й поверхи, які були залиті водою проживають літні люди, пенсіонери.

Суд не звернув уваги на те, що стосунки між позивачем, як споживачем, та КП «Житлогосп», як виконавцем послуг регулюється Типовим договором на утримання житлових будинків і прибудинкових територій, який я отримав після свого звернення до Головного управління ЖКГ Кіровоградської ОДА К-49 від 20.05.09 р., в якому п.5 виконавець, (тобто КП "Житлогосп") зобов'язується: забезпечити якісне утримання житлових будинків і прибудинкових територій відповідно до вимог законодавства, нормативних документів; своєчасно вживати заходи щодо уникнення, ліквідації, аварійних ситуацій, пов'язаних з технічним станом житлових будинків та їх інженерним обладнанням: відшкодовувати збитки, завдані майну, житловому приміщенню внаслідок наявності недоліків у наданні послуг. Саме ці зобов'язання відповідач не виконав.

Щодо відсутності висновків судової експертизи по встановленню вартості збитків зазначив, що вона не була проведена по причині відсутності коштів на її оплату. Позивачем надано суду повідомлення з управління соціального захисту населення в м. Олександрії, що рішенням від 02.12.2013 року відповідно до Закону України йому призначена допомога по догляду за непрацездатною особою ОСОБА_2 (мама, 85 років) з 28.11.2013 р. в розмірі 4 грн. 80 коп.

За твердженням позивача, стояк холодної води не належить конкретній людині як споживачу послуги, і повинен обслуговуватися та утримуватися в належному стані саме балансоутримувачем будинку КП «Житлогосп». Споживачу квартири № 15, де відбувся порив стояка, належить тільки мережа водопостачання, крани всередині квартири.

ОКВП «Дніпро-Кіровоград» подало відзив на апеляційну скаргу, в якому просить залишити рішення суду без змін, а апеляційну скаргу без задоволення, посилаючись на те, що на час виникнення пориву і залиття квартири позивача воно не обслуговувало будинок АДРЕСА_1, а після аварійної ситуації за замовленням балансоутримувача КП «Олександрія-водоканал», правонаступником якого є ОКВП «Дніпро-Кіровоград», надало послугу по ремонту та заміні частини трубопроводу стояку у вказаному будинку, що підтверджується дефектною відомістю.

Відповідачі своїх представників в судове засідання не направили, про дату, час і місце розгляду справи повідомлялись відповідно до вимог ст.ст. 128-131 ЦПК України.

Частиною 2 статті 372 ЦПК України передбачено, що неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до ст.ст. 367, 368 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

Заслухавши пояснення позивача, який підтримав доводи апеляційної скарги, вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції у межах, передбачених ст. 367 ЦПК України, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з таких підстав.

З урахуванням вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Згідно зі ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; як розподілити між сторонами судові витрати; чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову. При ухваленні рішення суд не може виходити за межі позовних вимог.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує право на справедливий судовий розгляд.

Кожна особа має право в порядку, встановленому ЦПК України, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (ч.1 ст.4 ЦПК).

Частинами 1 та 3 статті 13 ЦПК встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов'язків, передбачених законом (ч.ч. 1, 2 ст. 12 ЦПК).

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Встановлено і підтверджується матеріалами справи, що 28.01.2008 року головою комітету містобудування ЖКГ міської ради був затверджений дефектний акт виконання першочергових капітально-ремонтних робіт житлового будинку по АДРЕСА_1, в якому зазначено про необхідність ремонтних робіт внутрішньо будинкових інженерних мереж (а.с.3).

20.02.2012 року представником КП «Житлогосп» складений акт обстеження технічного стану належної позивачеві квартири АДРЕСА_1, відповідно до якого в квартирі №15 виник порив трубопроводу холодного водопостачання (стояка), в результаті витоку великої кількості холодної води виявлено затоплення вище зазначеної квартири, наявні пошкодження стін, стелі, шпалер, а саме: коридор - стеля мокра -4,5 кв.м., водоемульсійне фарбування; стіни - мокрі, відшарування шпалер - 14 кв.м., кухня - укіс віконного блоку мокрий - 1,1 кв.м., водоемульсійне фарбування; стеля (фальш)- мокра, водоемульсійне фарбування 4,5 кв.м., стеля - мокра - 11 кв.м., водоемульсійне фарбування; житлова кімната - стеля (фальш) мокра - 5 кв.м., водоемульсійне фарбування, стіни - шпалери мокрі, відшарування - 27 кв.м., ванна - стеля мокра, водоемульсійне фарбування - 5,5 кв.м. (а.с.8).

27.02.2012 року позивач звернувся до КП «Житлогосп» з заявою про проведення повної заміни стояка холодної води та каналізації, мережі подачі гарячої води на сушарку в ванній кімнаті. 27.02.2012 року до Олександрійської міської ради Кіровоградської області надійшло колективне звернення мешканців будинку АДРЕСА_1 про проведення повної заміни стояка холодної води та каналізації, подачі гарячої води, проведення ремонту квартир за рахунок КП «Житлогосп» (а.с.7,9).

З відповіді міського голови Олександрійської міської ради Кіровоградської області від 16.03.2012 року вбачається, що заміна стояка водопостачання буде проведена КП «Олександрія-водоканал» за рахунок КП «Житлогосп», ремонт квартир за рахунок КП «Житлогосп» провести неможливо, оскільки це не передбачено тарифом на обслуговування будинку (а.с.6).

12.04.2012 року позивач звернувся з листом до директора КП «Олександрія-водоканал» про повну заміну стояка водопостачання з п'ятого по перший поверх, заміну непрацюючих вентилів для перекриття стояка (а.с.5).

12.04.2012 року представником КП «Олександрія-водоканал» та позивачем складений акт, що в результаті обстеження витоків з водопровідної мережі не виявлено, нижня частина стояка х/о іржава (а.с.4).

З довідок по особовому рахунку позивача вбачається, що станом на 01.09.2017 року позивач має заборгованість зі сплати платежів за послуги КП «Житлогосп» в розмірі 1062,14 грн., станом на 01.01.2018 року - 1175,56 грн. (а.с.39).

Рішенням виконавчого комітету Олександрійської міської ради № 625 від 21.07.2011 року визначено КП «Олександрія-водоканал» виконавцем послуг з технічного обслуговування внутрішньобудинкових систем централізованого водопостачання та водовідведення у житловому фонді комунальної власності міста Олександрія, Перемозькому та Жовтневому районах., визначена КП «Житлогосп» виконавцем послуг з утримання житлових будинків комунальної власності, ремонту житлових будинків та приміщень (за винятком обслуговування внутрішньбудинкових мереж з водопостачання та водовідведення) та утримання прибудинкових територій, зобов'язано КП «Житлогосп» укласти договори з технічного обслуговування внутрішньо будинкових мереж з КП «Олександрія-водоканал» (а.с.40,105-106).

01.08.2011 року між КП «Житлогосп», як власником та балансоутримувачем внутрішньо будинкових систем з водопостачання та водовідведення (замовником за договором) та КП «Олександрія-водоканал», правонаступником якого є ОКВП «Дніпро-Кіровоград», (виконавцем за договором) укладений договір на виконання робіт з технічного обслуговування та ремонту внутрішньобудинкових систем водовідведення та каналізації, відповідно до Додатку №1 до договору будинок АДРЕСА_1 до переліку будинків, в яких виконавець зобов'язаний здійснювати технічне обслуговування і ремонт систем внутрішньо будинкового водопроводу і каналізації, не включений (а.с.94-103).

З відповіді ОКВП «Дніпро-Кіровоград» від 15.03.2018 року вбачається (а.с.57), що в період з серпня 2011 року по березень 2014 року КП «Олександрія-водоканал», правонаступником якого є ОКПВ «Дніпро-Кіровоград» здійснювало технічне обслуговування внутрішньо будинкових систем в межах та на підставі укладеного договору з КП «Житлогосп» (балансоутримувачем та замовником за договором) та виконувало лише поточні ремонти по технічному обслуговуванню за заявами КП «Житлогосп». 01.06.2012 року представником КП «Олександрія-водоканал» були обстежені водопровідні мережі та несправності стояку виявлено не було.

За рішенням виконавчого комітету Олександрійської міської ради №924 від 24.11.2011 року затверджений перелік функцій КП «Житлогосп» як керуючої організації - служби єдиного замовника робіт і послуг з обслуговування і ремонту житлового фонду та функції єдиного розрахункового центу згідно з додатком, відповідно до якого до функцій КП «Житлогосп» (а.с.107), зокрема, включено організацію технічного утримання, експлуатації і ремонту житлового фонду, прибудинкової території; організацію безперебійної роботи систем теплопостачання, водопостачання, водовідведення, енергопостачання, газопостачання; проведення нарахувань квартирної плати на особові рахунки позивачів.

Основні засади організаційних, господарських відносин, що виникають у сфері надання та споживання житлово-комунальних послуг між їхніми виробниками, виконавцями і споживачами, а також їхні права та обов'язки на час існування спірних правовідносин і подання даного позову регулювалися Законом України «Про житлово-комунальні послуги» (далі Закону).

Статтею 1 Закону визначено, що балансоутримувачем будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд є власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом. Виконавець - суб'єкт господарювання, предметом діяльності якого є надання житлово-комунальної послуги споживачу відповідно до умов договору. Споживач - фізична чи юридична особа, яка отримує або має намір отримати житлово-комунальну послугу.

Встановлено, що КП «Житлогосп» є виконавцем послуг з утримання житлових будинків комунальної власності, ремонту житлових будинків та приміщень (за винятком обслуговування внутрішньбудинкових мереж з водопостачання та водовідведення) та утримання прибудинкових територій, зобов'язано КП «Житлогосп» укласти договори з технічного обслуговування внутрішньо будинкових мереж з КП «Олександрія-водоканал» (а.с.40,105-106).

Багатоквартирний будинок за адресою: АДРЕСА_1, перебуває на балансі КП «Житлогосп», позивач проживає у належній йому квартирі № 7 вказаного будинку і є споживачем послуг з утримання будинку та прибудинкової території, за які йому нараховується щомісячна оплата.

Згідно ст. 13 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» до житлово-комунальних послуг відносяться комунальні послуги, в тому числі централізоване постачання холодної та гарячої води, водовідведення, централізоване опалення, та послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій.

За приписами ст.ст. 20, 21 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» виконавець, зокрема, зобов'язаний забезпечувати своєчасність та відповідну якість житлово-комунальних послуг згідно із законодавством та умовами договору, в тому числі шляхом створення систем управління якістю відповідно до національних або міжнародних стандартів, а споживач - оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом.

Встановлено, що чинними нормативно-правовими актами на КП «Житлогосп» як балансоутримувача покладені обов'язки з надання послуг, в тому числі послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій та надано право отримувати за надані послуги оплату від споживачів. КП «Житлогосп» нараховуючи плату за ці послуги позивачу, як споживачу послуг, діяло в межах наданих повноважень. Доказів незаконності дій КП «Житлогосп» позивачем не надано і судом не встановлено.

Статтею 18 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» передбачено, що у разі порушення виконавцем умов договору споживач має право викликати його представника для складення та підписання акта-претензії споживача, в якому зазначаються строки, види, показники порушень тощо. Представник виконавця повинен з'явитися на виклик споживача не пізніше строку, визначеного договором. Акт-претензія складається споживачем та представником виконавця і скріплюється їхніми підписами. У разі неприбуття представника виконавця в погоджений умовами договору строк або необґрунтованої відмови від підписання акта-претензії він вважається дійсним, якщо його підписали не менш як два споживачі. Акт-претензія споживача подається виконавцю, який протягом трьох робочих днів вирішує питання про перерахунок платежів або видає письмово споживачу обґрунтовану письмову відмову в задоволенні його претензій. Спори щодо задоволення претензій споживачів вирішуються в суді. Споживач має право на досудове вирішення спору шляхом задоволення пред'явленої претензії.

Колегія суддів погоджується з висновками суду про те, що позовні вимоги в частині списання нарахування плати за утримання будинку та прибудинкової території не підлягають задоволенню. Позивачем не надано суду доказів звернення до КП «Житлогосп» з відповідною претензією про перерахунок платежів, чи отримання відмови відповідача.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог про вішкодування шкоди, заподіяної внаслідок залиття квартири під час пориву трудопроводу стояка водопостачання, суд першої інстанції послався на недоведеність розміру матеріальних збитків.

Суд зазначив, що в судовому засіданні 05.04.2018 року позивачу було роз'яснено право звернутися до суду з заявою про призначення судової експертизи причин залиття квартири та встановлення вартості збитків, наслідки не звернення з відповідною заявою, порядок оплати проведення експертизи та розподіл судових витрат за клопотанням позивача судове засідання було відкладено для підготовки відповідної заяви. Однак, позивачем в наступному судовому засіданні відповідна заява про призначення експертизи подана не була з причин відсутності коштів на її оплату.

Також суд дійшов висновку про недоведеність вини відповідача КП «Житлогосп» у заподіянні шкоди, оскільки з акту обстеження вбачається, що залиття квартири позивача виникло внаслідок пориву труби холодного водопостачання в квартирі №15, власник якої як споживач зобов'язаний своєчасно вживати заходів щодо усунення виявлених неполадок, пов'язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з власної вини, забезпечувати цілісність засобів обліку комунальних послуг та не втручатися в їх роботу; за власний рахунок ремонтувати та міняти санітарно-технічні прилади і пристрої, обладнання, що вийшли з ладу з його вини (ст. 20 Закону України ««Про житлово-комунальні послуги»).

Колегія суддів не погоджується з такими висновками суду.

Відносини щодо надання послуг з утримання та обслуговування будинку, що склалися між позивачем та КП «Житлогосп» регулюються Законом України «Про житлово-комунальні послуги», Правилами утримання житлових будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року та зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року за № 927/11207. Ці норми не передбачають відшкодування моральної шкоди у відносинах між виробниками, виконавцями та споживачами послуг.

Між позивачем та КП «Житлогосп» існують договірні відносини щодо надання житлово-комунальних послуг, такі відносини згідно усталеної судової практики виникають незалежно від наявності укладеного договору.

Актом обстеження технічного стану квартири АДРЕСА_1 від 20.02.2012 року КП «Житлогосп» виявлено, що в квартирі №15 виник порив трубопроводу холодного водопостачання (стояка), в результаті витоку великої кількості холодної води виявлено затоплення вище зазначеної квартири, наявні пошкодження стін, стелі, шпалер, а саме: коридор - стеля мокра -4,5 кв.м., водоемульсійне фарбування; стіни - мокрі, відшарування шпалер - 14 кв.м., кухня - укіс віконного блоку мокрий - 1,1 кв.м., водоемульсійне фарбування; стеля (фальш)- мокра, водоемульсійне фарбування 4,5 кв.м., стеля - мокра - 11 кв.м., водоемульсійне фарбування; житлова кімната - стеля (фальш) мокра - 5 кв.м., водоемульсійне фарбування, стіни - шпалери мокрі, відшарування - 27 кв.м., ванна - стеля мокра, водоемульсійне фарбування - 5,5 кв.м. (а.с.8).

Факт заподіяння позивачу шкоди, що спричинена внаслідок залиття квартири через прорив трубопроводу холодного водопостачання (стояка), який трапився з вини балансоутримувача будинку - відповідача КП «Житлогосп», у зв'язку із несвоєчасним проведенням ремонтних робіт, знайшов своє підтвердження.

Позивач оцінює завдану йому шкоду в сумі 5000 грн., що необхідні для проведення ремонтних робіт по віновленню стану квартири після залиття.

КП «Житлогосп» не спростувало своєї вини у неналежному утриманні внутрішньобудинкових трудопроводів, не надало доказів щодо обсягів і вартості ремонтних робіт відповідно до складеного за його участі акту технічного обстеження стану квартири, які б спростовували розмір вказаної позивачем матеріальної шкоди, не надало суду свій розрахунок такої шкоди.

Відповідно до вимог статей, 20, 21 та 24 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» (у редакції на час виникнення спірних правовідносин) споживач має право, зокрема, одержувати вчасно та відповідної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством та умовами договору на надання житлово-комунальних послуг та на відшкодування збитків, завданих його майну та/або приміщенню, шкоди, заподіяної його життю чи здоров'ю внаслідок неналежного надання або ненадання житлово-комунальних послуг. Обов'язком виконавця зокрема, є своєчасне проведення підготовки жилого будинку і його технічного обладнання до експлуатації в осінньо-зимовий період, утримання в належному стані, здійснення технічного обслуговування та ремонту внутрішньобудинкових мереж, вживання заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені договором та/або законодавством. Балансоутримувач, зокрема, зобов'язаний укладати договір з власником (співвласниками) на утримання на балансі відповідного майна, утримувати на балансі майно, визначене договором з власником (співвласниками), забезпечувати управління майном власними силами або укладати договір з юридичною особою на управління майном, забезпечити умови для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів відповідно до встановлених стандартів, нормативів, норм та правил та забезпечити належні експлуатацію та утримання майна, що перебуває на його балансі.

Частиною першою статті 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до частини другої цієї статті особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Належних та допустимих доказів, на підтвердження відсутності вини в завданні шкоди позивачеві, відповідачем не надано.

Приймаючи до уваги те, що у справах про відшкодування шкоди згідно із частиною другою статті 1166 ЦК України обов'язок доведення відсутності вини несе відповідач, вина відповідача у нанесенні матеріальних збитків, пов'язаних із залиттям квартири позивача, є доведеною та підтверджена належними доказами.

Обґрунтовуючи розмір завданої матеріальної шкоди, позивач зазначив про необхідність проведення робіт по відновленню стану квартири з урахуванням обсягів залиття, зазначених в акті, в сумі 5000 грн. При цьому жодних доказів на спростування розміру матеріальних збитків відповідачем до матеріалів справи не надано.

Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов'язковому з'ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні.

Доводи відповідача про те, що він є лише виконавцем послуг із утримання будинків і споруд та прибудинкових територій і відповідає лише за надані послуги відповідно до їх переліку і періодичності, не заслуговують на увагу, оскільки договір про надання послуг із утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, фактично укладений між сторонами у справі, його положеннями та рішеннями Виконавчого комітету Олександрійської міської ради (а.с.105-107) передбачені обов'язки КП «Житлогосп» щодо утримання внутрішньобудинкових мереж у належному технічному стані, здійснення їхнього технічного обслуговування та ремонту, вживання своєчасних заходів до запобігання аварійним ситуаціям та їх ліквідації.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов'язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов'язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов'язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

У зв'язку з невідповідністю висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи, та неправильне застосування судом норм матеріального права, порушення норм процесуального права, на підставі ст. 376 ЦПК України, рішення суду в частині відмови у задоволенні позовних вимог про відшкодування збитків підлягає скасуванню із ухваленням в цій частині нового рішення про стягнення із КП «Житлогосп» на користь ОСОБА_1 збитки в сумі 5000 грн.

В іншій частині рішення суду першої інстанції є законним і обгрунтованим та відповідно до вимог ст. 375 ЦПК України підлягає залишенню без змін.

Враховуючи положення ст. 141 ЦПК України, Закон України «Про захист прав споживачів», що позивач звільняється від сплати судового збору, із відповідача на користь держави підлягає стягненню сплачений судовий збір пропорційно до задоволених позовних вимогв сумі 1600 гривень.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 371, 374, 375, 176, 381-384, 389, 390 ЦПК України, Кропивницький апеляційний суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 25 вересня 2018 року в частині відмови у задоволенні позовних вимог про відшкодування збитків скасувати і ухвалити в цій частині нове рішення.

Стягнути з Комунального підприємства «Житлогосп», ЄДРПО 37015342, на користь ОСОБА_1 у відшкодування збитків 5000 гривень.

Стягнути з Комунального підприємства «Житлогосп», ЄДРПО 37015342, на користь держави судовий збір в сумі 1600 гривень.

В іншій частині рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 25 вересня 2018 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня їїприйняття і може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий: С.М. Єгорова

Судді: О.Л. Карпенко

С.І. Мурашко