У Х В А Л А

Іменем України

27 листопада 2019 року Деснянський районний суд м.Києва у складі:

головуючого судді Зотько Т.А.

за участю секретаря судових засідань Ковальової В.О.,

заявника ОСОБА_1 ,

представників заявника ОСОБА_2 ,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Управління праці та соціального захисту населення Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації про встановлення факту, що має юридичне значення, -

В С Т А Н О В И В:

Заявник ОСОБА_1 звернулась до Деснянського районного суду м. Києва із заявою, заінтересована особа: Управління праці та соціального захисту населення Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації, про встановлення факту, що має юридичне значення, а саме те, що заявниця була залучена до складу ЦО при ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській атомній електростанції з 26.04.1986 року по 30.04.1987 року.

В мотивування своєї заяви заявниця зазначає, що встановлення вищевказаного факту їй необхідно для отримання посвідчення «Інвалід війни». При цьому, посилається на те, що УПСЗН Деснянської РДА в м. Києві відмовило їй у видачі зазначеного посвідчення, посилаючись на ненадання нею документів, що підтверджують факт залучення до формувань цивільної оборони.

Ухвалою судді від 23.09.2019 року вищевказану заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі.

В судовому засіданні заявниця та її представник свою заяву підтримали та просили про її задоволення, посилаючись на обставини викладені в ній.

Представник заінтересованої особи в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлявся судом належним чином, про причини своєї неявки суд не повідомляв. Вивчивши матеріали поданої заяви суд приходить до наступних висновків.

Як вбачається з поданої заяви заявник просить встановити факт, щодо її участі та виконання заходів по ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС у складі невоєнізованих формувань Цивільної оборони.

Згідно з роз`ясненнями, викладеними у пункті 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», не можуть розглядатися судами заяви про встановлення фактів належності до осіб, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи, до ветеранів чи інвалідів війни, проходження військової служби, перебування на фронті, у партизанських загонах, одержання поранень і контузій при виконанні обов`язків військової служби, про встановлення причин і ступеня втрати працездатності, групи інвалідності та часу її настання, про закінчення учбового закладу і одержання відповідної освіти, одержання урядових нагород. Відмова відповідного органу в установленні такого факту може бути оскаржена заінтересованою особою до суду.

Суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, якщо: згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав; чинне законодавство не передбачає іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення такого факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право (постанова Великої Палати Верховного Суду від 30.05.2018 р. у справі № 761/16799/15-ц).

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 14 Закону України «Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи» для встановлення пільг і компенсацій визначаються категорії осіб, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи, зокрема, інваліди з числа учасників ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС та потерпілих від Чорнобильської катастрофи (статті 10, 11 і частина третя статті 12), щодо яких встановлено причинний зв`язок інвалідності з Чорнобильською катастрофою, хворі внаслідок Чорнобильської катастрофи на променеву хворобу, - категорія 1.

Ч. 1 ст. 15 Закону України «Про статус та соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи» передбачено, що підставами для визначення статусу учасника ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС є період роботи (служби) у зоні відчуження, що підтверджено відповідними документами.

Відповідно до п. 9 ч. 2 ст. 7 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» до інвалідів війни належать, зокрема, інваліди з числа осіб, залучених до складу формувань цивільної оборони, які стали інвалідами внаслідок захворювань, пов`язаних з ліквідацією наслідків Чорнобильської катастрофи.

Правовий статус інваліда війни підтверджується відповідним посвідченням, виданим відповідно до Порядку видачі посвідчень і нагрудних знаків ветеранів війни, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 12.05.1994 року № 302.

У п. 10 зазначеного Порядку визначено, що посвідчення інваліда війни видається на підставі довідки медико-соціальної експертної комісії про групу та причину інвалідності.

На підтвердження факту залучення до формувань цивільної оборони для виконання робіт з ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС і для доведення неправомірності відмови заінтересованої особи у наданні заявникові статусу інваліда війни, подаючи до суду заяву про встановлення факту, що має юридичне значення, заявниця надала копію трудової книжки, копію посвідчення учасника ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС в 1986 р., копію довідки МСЕК щодо встановлення інвалідності, копію експертного висновку про причину захворювання, копію довідки про роботу на ЧАЕС № 3597, копію довідки № 1700 про дозу опромінювання, копію листа ВВО по атомній енергетиці Міністерства енергетики та електрифікації СРСР № 672-с від 06.12.1982 року.

З огляду на документи, які додані до заяви вбачається, що заявниця звернулась до суду з метою отримання доказу, який би підтверджував правомірність її дій, спрямованих на отримання статусу інваліда війни.

Однак, чинним законодавством визначено інший порядок підтвердження факту участі в ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС у певний період, а саме, вирішення питань статусу зазначених осіб віднесено до компетенції конкретного органу, а не суду.

Справи про встановлення фактів участі у ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи, а також статусу ліквідатора, виконання заходів по ліквідації наслідків аварії на ЧАЕС у складі формувань Цивільної оборони не підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства, чинним законодавством встановлений позасудовий порядок вирішення даного питання.

У випадку якщо УПСЗН Деснянської РДА в м. Києві отримало від заявника документи, які підтверджують факт його залучення до формувань цивільної оборони для виконання робіт з ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС, проте надала відмову, яку заявник, маючи документальні підтвердження зазначеного факту, вважає безпідставною, він може оскаржити такі дії управління до адміністративного суду, до повноважень якого належить, зокрема, перевірка законності й обґрунтованості відмови заінтересованої особи та оцінка наданих заявником документів, як доказів його залучення до формувань цивільної оборони для виконання робіт з ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС.

Зокрема, зазначений висновок викладено в Постанові Великої палати Верховного суду від 27.03.2019 р. у справі №310/8703/17 (провадження №14-98цс 19).

Відповідно до ч.6 ст. 294 ЦПК України, якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Враховуючи викладене, подана заява не підлягає розгляду в порядку окремого провадження.

На підставі викладеного та керуючись ч. 3 ст. 293, ч.4 ст. 315 ЦПК України, Постанові Великої палати Верховного суду від 27.03.2019 р., суд -

У Х В А Л И В:

Провадження у справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Управління праці та соціального захисту населення Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації про встановлення факту, що має юридичне значення - залишитити без розгляду.

Роз`яснити заявнику її право на звернення до суду в порядку позовного провадження.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет на веб-сайті суду: http://ds.ki.court.gov.ua/

Ухвала може бути оскаржена протягом 15 днів з дня її проголошення шляхом подання безпосередньо до Київського апеляційного суду апеляційної скарги. В разі оголошення вступної та резолютивної частини ухвали або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи строк оскарження ухвали обчислюється з дня складання її повного тексту.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Деснянський районний суд міста Києва.

Повний текст ухвали виготовлений 27.11.2019.

Суддя: