УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 грудня 2019 року м. Запоріжжя

Суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя Апаллонова Ю.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 до Міського комунального підприємства «Основаніє», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача третя Запорізька державна нотаріальна контора, про скасування арешту,

ВСТАНОВИВ:

10.12.2019 року до Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя надійшла позовна заява ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 до Міського комунального підприємства «Основаніє», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача третя Запорізька державна нотаріальна контора, про скасування арешту.

Оглядом матеріалів даної позовної заяви встановлено, що вона не відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України з наступних підстав.

Згідно п.п. 4, 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна повинна містити: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Позов - це вимога особи (позивача) до іншої особи (відповідача), що ґрунтується на спірних правовідносинах між ними про захист своїх або чужих порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Позов у цивільному процесуальному праві має характерні для нього ознаки, у тому числі: позов повинен містити матеріально-правову вимогу про захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин, а також з інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства.

Предмет позову - це певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, що випливає з порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів стосовно якої суд повинен ухвалити рішення. Ця вимога повинна мати матеріально-правове підґрунтя, тобто бути врегульованою нормами матеріального права та підпадати під цивільну юрисдикцію.

Підстава позову - це фактична та юридична основа певної матеріально-правова вимоги позивача до відповідача.

Зміст позову - це конкретна дія суду, яку вимагає вчинити позивач на його користь. Безумовно така дія у матеріально-правовому сенсі повинна корелюватися з конкретним чи конкретними способами захисту порушених, оспорюваних чи невизнаних прав, що відображені у матеріально-правових нормах. Прикладами певної дії, що вимагає на свою користь вчинити позивач у загальному плані передбачені ч. 2 ст. 16 ЦК України. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов`язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення тощо.

Відповідно до п.1 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» від 03.06.2016 року спори про право цивільне, пов`язані з належністю майна, на яке накладено арешт, відповідно до статей 15, 16 Цивільного процесуального кодексу України розглядаються в порядку цивільного судочинства у позовному провадженні, якщо однією зі сторін відповідного спору є фізична особа, крім випадків, коли розгляд таких справ відбувається за правилами іншого судочинства.

Разом із тим, у порушення ч. 3 ст. 175 ЦПК України, у позовній заяві не викладено зміст позовних вимог щодо предмету позову, а саме: не вказано, які реальні, а не ілюзорні права позивача порушуються відповідачем, в чому полягає порушення, невизнання або оспорювання прав позивача з боку МКП «Основаніє». В заяві відсутній виклад обставини, який свідчать про наявність спірних відносин між позивачем та відповідачем.

Також у позові позивач заявив клопотання про залучення до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору- Третя Запорізька державна нотаріальна контора, оскільки даною особою було здійснено накладення арешту, однак в порушення вимог ч. 3 ст. 53 ЦПК України, не зазначено на яких підставах третю особу необхідно залучити до участі у справі, оскільки, згідно з Законом України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», реєстраційна дія може бути здійснена будь-яким державним реєстратором, а клопотання не містить посилання на те, що рішення у даній справі впливає на права безпосередньо Третьої державної нотаріальної контори і яким чином.

Окрім того, при викладенні оновленої позовної заяви, суд зауважує, що згідно до позову ОСОБА_1 звертається до суду із позовом про скасування арешту, накладеного Третьою Запорізькою державною нотаріальною конторою на квартиру АДРЕСА_1 на підставі ухвали Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 1 вересня 2006 р. у цивільній справі № 2-144/2006.

До позовної заяви ОСОБА_1 додав копію вказаної ухвали суду, з якої випливає, що арешт на вказану квартиру накладено в порядку забезпечення позову КП «ВРЕЖО № 1» до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про спонукання привести житлове приміщення у первісний стан.

Відповідно до роз`яснень, що містяться у п. 9 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 3 червня 2016 р. № 5 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна», заходи забезпечення позову можуть бути скасовані судом, який розглядає цивільну справу (частина третя статті 154 ЦПК). При цьому із заявою про скасування заходів забезпечення позову (накладення арешту на майно або грошові кошти) може звернутись лише особа, щодо якої такі заходи забезпечення позову вжито, тобто сторона у справі чи третя особа, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору (частина четверта статті 154 ЦПК). Інша особа, яка вважає, що майно, на яке було накладено арешт у порядку забезпечення позову, належить їй, а не стороні у справі, може звернутись до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту (стаття 60 Закону про виконавче провадження).

Порядок та умови розгляду заяви сторони по справі про скасування заходів забезпечення позову на теперішній час передбачені ст. 158 ЦПК України.

Відповідно до наданої Орджонікідзевським районним судом м. Запоріжжя інформації від 18.10.2019 вих. № 01-29/1140/2019, за даними алфавітного покажчика в період 2006 року в провадженні судді Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя Гнатик Г.Є. перебувала цивільна справа № 2-144/06 за позовом КП «ВРЕЖО-1» до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 про приведення приміщення в попередній стан. 08.11.2006 року справу розглянуто з винесенням рішення, яким позовні вимоги КП «ВРЕЖО-1» задоволені в повному обсязі. У зв`язку з неодноразовим підтопленням приміщення архіву суду, про що свідчать відповідні акти, дана справа не зберіглась.

Відповідно до ст.16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Статтею 391 ЦК України, передбачено, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

Відповідно до п.2 Постанови Пленуму ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ№ 5 від 03.06.2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно).

Суд також звертає увагу позивача при викладенні оновленої позовної заяви, що позивач звернувся до суду із заявою, яка не містить вимог про визнання права власності на квартиру, яка згідно до позову була обтяжена ухвалою суду в порядку забезпечення позову по цивільній справі № 2-144/06, в якій ОСОБА_1 був відповідачем і в межах якої винесено ухвалу від 01.09.2006 про забезпечення позову, що свідчить про ті обставини, що ОСОБА_1 вправі звернутись до суду в порядку ст. 158 ЦПК України із вмотивованим клопотанням про скасування заходів забезпечення позову, однак після вирішення питання про відновлення втраченого судового провадження.

Порушення права позивача як власника обтяженої квартири можуть бути відновлені в межах тієї справи, де вказане обтяження було накладено, а не шляхом звернення до суду з позовом. ЦПК України не передбачає можливості скасування заходів забезпечення позову шляхом звернення до суду із окремою позовною заявою про зняття арешту, оскільки у даному випадку спору про право не виникає (ст.16 ЦПК України), оскільки законодавством передбачений інший механізм скасування заходів забезпечення позову, визначений ст. 158 ЦПК України в порядку скасування заходів забезпечення позову, за допомогою правого механізму цивільного процесуального, а не матеріального, цивільного права.

Згідно ч.ч. 1, 2, 3 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху поставляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За таких обставин, подана позовна заява підлягає залишенню без руху.

Керуючись ст.ст.175,185 ЦПК України, суддя,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 до Міського комунального підприємства «Основаніє», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача третя Запорізька державна нотаріальна контора, про скасування арешту, залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків зазначених в ухвалі 7 днів з дня отримання копії ухвали шляхом надання оновленої позовної заяви, яка відповідає вимогам ст. 175,177 ЦПК України та її копії у кількості примірників для кількості учасників у справі.

Роз`яснити, що у разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання її суддею.

Суддя Ю.В. Апаллонова