У Х В А Л А

12 грудня 2019 року місто Київ

справа № 760/27143/18

провадження №06.07/824/236/2019

Київський апеляційний суд у складі судді Стрижеуса А.М., розглянувши заяву адвоката Криворучко Л.С. про відвід колегії суддів судді-доповідачу Саліхову В.В., суддів: Шаховій О.В., Вербовій І.М.,

у справі за апеляційними скаргами ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 на рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 29 травня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про зміну способу стягнення аліментів,-

В С Т А Н О В И В :

Рішенням Солом`янського районного суду м. Києва від 29 травня 2019 року позов ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про зміну способу стягнення аліментів, задоволено частково.

Не погодившись з рішенням районного суду, 03 липня 2019 року ОСОБА_4 та 17 липня 2019 року ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 подано апеляційній скарги.

18 липня 2019 року до Київського апеляційного суду надійшла цивільна справа № 760/27143/18 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про зміну способу стягнення аліментів.

Відповідно до ч.5 ст.31 ЦПК України за результатами автоматизованого розподілу визначено склад колегії суддів: головуючий суддя - Саліхов В.В., судді: Шахова О.В., Вербова І.М. (т.4 а.с.63).

Ухвалою Київського апеляційного суду від 22 липня 2019 року відкрито провадження у справі. (том 4 а.с.65)

Ухвалою Київського апеляційного суду від 29 липня 2019 року справу призначено до розгляду року справу призначено до розгляду. (т.4 а.с.67)

10 грудня 2019 року в судовому засіданні представником ОСОБА_1 - адвокатом Криворучко Л.С. заявлено відвід колегії суддів у складі: судді-доповідача Саліхова В.В., суддів: Шахової О.В., Вербової І.М.

Заяву про відвід обґрунтовувала тим, що розподіл даної справи проведений з порушенням порядку автоматизованого розподілу справ, встановлений порядком п.2.3.4, 2.3.9 Положення АСДС - не серед усіх суддів Київського апеляційного суду, як того вимагає Закон.

Судді Шахова О.В. та Вербова І.М. були обрані з порушенням порядку авторозподілу справ та повинні були бути виключені на підставі п.2.3.4, 2.3.9, 2.3.3 Положення про АСДС в редакції від 15 вересня 2016 року.

Зазначала, що 18 липня 2019 року суддя Шахова О.В. та суддя Вербова І.М. перебували у відпустці та були виключені з авторозподілу справ між суддями, в тому числі, як такі, що входять до затверджених складів колегії , що підтверджується звітом у справі № 760/27143/18, опублікованим на офіційному сайті Київського апеляційного суду.

Вказувала, що чинним цивільним процесуальним законодавством України, на якому ґрунтується Положення про АСДС, не передбачена можливість включення судді в автоматизованому розподілі справ на тій підставі, що в день проведення автоматизованого розподілу справ, цей суддя перебуває у відпустці. А відповідно до вимог пункту 2.3.3 Положення про АСДС це взагалі заборонено : «Не розподіляються щодо конкретного судді судові справ, що надійшли, зокрема, у період відпустки судді».

Ухвалою колегії суддів Київського апеляційного суду від 10 грудня 2019 року заявлений відвід визнано необґрунтованим, провадження у справі зупинено. Заяву передано для вирішення відводу судді-доповідачу відповідно до вимог ч.3 ст. 40 ЦПК України іншому судді.

Згідно протоколу автоматичного розподілу від 10 грудня 2019 року для розгляду питання про відвід визначено суддю Стрижеуса А.М.

Питання про відвід вирішується судом у відповідності до вимог ч. 8 ст. 40 ЦПК України без повідомлення учасників справи.

Дослідивши матеріали справи, та враховуючи доводи заяви про відвід, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні заяви, враховуючи наступне.

Суддя не може розглядати справу і підлягає відводу з підстав, передбачених ст. 36 ЦПК України.

Положеннями ст. 36 ЦПК України визначено, що суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

За приписами ч. 3 ст. 39 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим.

Заява адвоката Криворучко Л.С. про відвід обґрунтована тим, що судді Шахова О.В. та Вербова І. М. були обрані з порушенням порядку авторозподілу справ та повинні були бути виключені на підставі п.2.3.4, 2.3.9, 2.3.3 Положення про АСДС (в редакції від 15 вересня 2016 року), а отже, склад колегії суду обраний з порушенням порядку авторозподілу справи та є не повноважним з точку зору принципу законності формування складу колегії суду

Суд вважає, що такі доводи є суб`єктивною думкою адвоката Криворучко Л.С., а зміст заяви про відвід колегії суддів Київського апеляційного суду головуючого судді - Саліхова В.В., суддів: Шахової О.В., Вербової І.М. В.А. не свідчить про наявність підстав, передбачених ст. 36 ЦПК України, для відводу складу суду, виходячи з наступного.

В Київському апеляційному суді використовується Автоматизована система електронного документообігу «Апеляція». Засади використання автоматизованої системи документообігу Київського апеляційного суду (затверджені рішенням зборів суддів Київського апеляційного суду №7 від 2 жовтня 2018 року) розроблені відповідно до вимог Закону України «Про судоустрій і статус суддів», Цивільного процесуального кодексу України, Кримінально-процесуального кодексу України 1960 року, Кримінального процесуального кодексу України 2012 року, Кодексу України про адміністративні правопорушення та Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року № 30 (зі змінами).

Цими засадами визначаються особливості розподілу справ між суддями, порядок формування колегій суддів, підстави для повторного автоматизованого розподілу справ та інші правила застосування Положення про автоматизовану систему документообігу суду.

Відповідно до п.1.1 Засад використання автоматизованої системи документообігу, автоматизований розподіл справ між суддями здійснюється автоматизованою системою в день їх реєстрації, на підставі інформації, внесеної до автоматизованої системи, уповноваженою особою апарату суду, відповідальною за здійснення автоматизованого розподілу судових справ.

Справи, позовні заяви та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду (далі-судові справи), розподіляються між усіма суддями судової палати з розгляду цивільних справ, які мають на час розподілу повноваження на здійснення процесуальних дій, з урахуванням спеціалізації суддів, визначеної зборами суддів, та з урахуванням визначених автоматизованою системою коефіцієнтів навантаження (п.1.2 Засад).

Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням ради суддів України від 26 листопада 2010 року № 30 (зі змінами та доповненнями) визначено, що розподіл судових справ, здійснюється модулем автоматизованого розподілу виключно в автоматизований спосіб (без участі посадових осіб) під час реєстрації в суді передбачених законом процесуальних документів, на підставі інформації, внесеної уповноваженими особами суду до АСДС та до підсистеми обліку кадрів. Підставою для запуску процедури автоматизованого розподілу судової справи є внесений до АСДС ЕД або ЕКПД відповідного документу, підписаний електронним цифровим підписом його автора. Ручний запуск процедури автоматизованого розподілу не допускається.

АСДС та інші підсистеми забезпечують, зокрема об`єктивний та неупереджений розподіл судових справ за допомогою модуля автоматизованого розподілу в судах загальної юрисдикції між суддями з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження судових справ.

На час розгляду заяви про відвід Цивільним процесуальним Кодексом, зокрема статтею 33 ЦПК України, встановлено порядок визначення складу суду, а саме: визначення судді, а в разі колегіального розгляду судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою під час реєстрації документів, зазначених у частині другій статті 14 цього Кодексу, а також в інших випадках визначення складу суду на будь-якій стадії судового процесу, з урахуванням спеціалізації та рівномірності навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ.

Пунктами 15.2 розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України в редакції Закону №2147- ХІІІ від 3 жовтня 2017 року визначено, що позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в автоматизованій системі документообігу суду в день надходження документів. Пункт 15.4 вказує на порядок визначення судді або колегії суддів (судді - доповідача) для розгляду конкретної справи як до приведення Положення про автоматизовану систему документообігу суду у відповідність із цією редакцією Кодексу в частині визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи так і після приведення зазначеного Положення у відповідність із цією редакцією Кодексу.

Що стосується твердження заявника про те, що судді Шахова О.В. та Вербова І.М. були обрані з порушенням порядку авторозподілу справ та повинні були бути виключені на підставі п.2.3.4, 2.3.9, 2.3.3 Положення про АСДС(в редакції від 15 вересня 2016 року) , суд вважає зазначити наступне.

Відповідно до п. 1.3. Засад використання автоматизованої системи документообігу Київського апеляційного суду , затверджені рішенням зборів суддів Київського апеляційного суду №7 від 2 жовтня 2018 року (зі змінами та доповненнями), під час розподілу справ автоматизованою системою визначається суддя-доповідач, який одночасно є головуючим суддею у судовій справі. Судова справа розглядається постійною колегією суддів, до складу якої входить визначений автоматизованою системою суддя-доповідач.

Відповідно до п. 1.5. Засад використання АСДС не розподіляються щодо конкретного судді, судді-доповідача судові справи, що надійшли, зокрема, у період відпустки судді.

Відповідно до п. 2.1 Засад використання АСДС склад колегії суддів по розгляду справи формується в автоматичному режимі автоматизованою системою одразу після визначення автоматизованою системою судді-доповідача згідно з налаштуванням складів постійних колегій суддів, затверджених рішенням зборів суддів.

Відповідно до пунктів 2.2., 2.3 Засад використання АСДС якщо на момент призначення справи до розгляду суддя, який входить до складу постійної колегії суддів (крім судді-доповідача), не може здійснювати обов`язки судді (тимчасова непрацездатність, відрядження, відпустка тощо), з метою недопущення порушення процесуальних строків склад колегії суддів для вирішення питання про призначення справи до розгляду визначається суддею-доповідачем з числа резервних суддів за принципом черговості та з урахуванням обставин зайнятості в судовому процесі. У разі неможливості здійснити заміну з числа резервних суддів, такий суддя визначається з числа інших суддів судової палати за такими ж принципами. Подальший розгляд справи здійснюється постійною колегією суддів, визначеною автоматизованою системою в день реєстрації справи.

Отже, враховуючи вище наведене, твердження адвоката Криворучко Л.С. про те, що судді Шахова О.В. та Вербова І.М. були обрані з порушенням порядку авторозподілу справ та повинні були бути виключені на підставі п.2.3.4, 2.3.9, 2.3.3 Положення про АСДС (в редакції від 15 вересня 2016 року), є безпідставними, оскільки вказані судді не є головуючим суддею у даній справі.

Таким чином, матеріали справи, ні подана заява про відвід не містять інформації, яка б вказувала на те, що при визначенні колегії суддів був порушений порядок визначення колегії суддів для розгляду конкретної справи, що б давало підстави для задоволення відводу відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 36 ЦПК України.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про відсутність правових підстав, передбачених ст. 36, 37 ЦПК України, для задоволення заяви про відвід судді-колегії суддів судів судді-доповідачу - Саліхову В.В., суддів: Шахової О.В., Вербової І.М.

Відповідно до ч. 11 ст. 40 ЦПК України за результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Керуючись, ст. 40 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви адвоката Криворучко Л.С. про відвід колегії суддів: судді-доповідача Саліхова В.В., суддів: Шахової О.В., Вербової І.М. - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя: А.М. Стрижеус