Єдиний унікальний номер 234/8326/19 Номер провадження 22-ц/804/1812/19
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31липня 2019 року Донецький апеляційний суд у складі:

головуючого-судді Мальованого Ю.М.

суддів: Агєєва О.В., Канурна О.Д.,

розглянувши у приміщенні суду у м. Бахмут Донецької області у порядку письмового провадження цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Краматорського міського суду Донецької області від 27 травня 2019 року про повернення заяви у справі № 234/8326/19 за заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , заінтересована особа: Краматорський міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області про встановлення факту народження дитини (суддя першої інстанції Ткачова С.М. ), -

В С Т А Н О В И В :

У травні 2019 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до суду із заявою про встановлення факту народження дитини.

Заява обґрунтована тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_1 народила сина ОСОБА_4 в місті Макіївка Донецької області, яке є тимчасово окупованою територією. Здійснити державну реєстрацію факту народження сина і отримати відповідне свідоцтво про народження є неможливим, оскільки діяльність державних органів України, в тому числі органів державної реєстрації актів цивільного стану на території м. Макіївки Донецької області припинено та фактично не здійснюється. Встановлення факту народження сина необхідно для здійснення законної реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту його народження як громадянина України.

Ухвалою Краматорського міського суду Донецької області від 27 травня 2019 року заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про встановлення факту народження визнано неподаною та повернуто заявнику на підставі ч. 3 ст. 185 ЦПК України.

В апеляційній скарзі заявник ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Чеботаєв А.М., посилаючись на порушення норм процесуального та матеріального права, просить скасувати ухвалу Краматорського міського суду Донецької області від 27 травня 2019 року. В обґрунтування вимог посилається на те, що в порушення ч. 2 ст. 317 ЦПК України суд першої інстанції не розглянув невідкладно у день надходження до суду її заяву, чим позбавив її можливості надати пояснення по справі або заявити будь-які клопотання. В ухвалі від 14 травня 2019 року суд вимагав надати оригінал лікарського свідоцтва про народження, але в матеріалах справи мається копія медичного свідоцтва про народження, оригінал якого забирає орган реєстрації і взамін видає свідоцтво про народження. Посилаючись на роз`яснення викладені у п. 27 Постанови № 2 Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», зазначає, що суд при розгляді справи повинен в судовому засіданні дослідити кожний доказ, наданий сторонами на підтвердження своїх вимог або заперечень, але судом цього зроблено не було. На думку заявника, грубе порушення норм процесуального та матеріального права призвело до винесення незаконної ухвали.

Заявники ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 та про призначення до розгляду справи в порядку письмового провадження повідомлені 15 липня 2019 року шляхом розміщення відповідної інформації на офіційному веб-порталі судової влади з посиланням на веб-адресу судового рішення в Єдиному державному реєстрі судових рішень (а.с. 71, 74).

Відповідно до ч. 2 ст. 11 Закону України від 12.08.2014 року № 1632-VII "Про здійснення правосуддя та кримінального провадження у зв`язку з проведенням антитерористичної операції" (в редакції Закону України від 03.10.2017 р. № 2147-VIII) з моменту розміщення такої інформації, тобто з 15 липня 2019 року, заявники ОСОБА_1 та ОСОБА_2 вважаються такими, що отримали копію ухвали Донецького апеляційного суду від 10 липня 2019 року про відкриття апеляційного провадження та копію ухвали від 11 липня 2019 року про призначення справи до розгляду в порядку письмового провадження.

Крім того, копії ухвал апеляційного суду про відкриття апеляційного провадження та про призначення справи до розгляду отримані представником заявника ОСОБА_1 адвокатом Чеботаєвим А.В. 17 липня 2019 року, що підтверджено рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с. 75).

Заінтересованою особою Краматорським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області копія апеляційної скарги заявника ОСОБА_1 отримана 16 липня 2019 року, що підтверджено рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с. 76).

Письмові відзиви на апеляційну скаргу заявником ОСОБА_2 та заінтересованою особою Краматорським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області на час розгляду справи не надано.

Відповідно до ч. 3 ст. 360 ЦПК України відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Відповідно до ч. 2 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду про повернення заяви позивачеві (заявникові), розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч. 13 ст. 7 ЦПК України, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга заявника ОСОБА_1 підлягає задоволенню, а ухвала суду скасуванню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Згідно із п. 6 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги, скасовує ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направляє справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали (ст. 379 ЦПК України).

Частиною 1 ст. 185 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (ч. 2 ст. 185 ЦПК України).

Згідно із ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Як вбачається з копії заяви ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , останніми в обґрунтування доводів щодо встановлення факту народження дитини, встановлення якого необхідно для здійснення законної реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту народження дитини як громадина України, було надано суду докази народження дитини: копія свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 від 08.05.2019 року, копія медичного свідоцтва про народження, відмова в реєстрації народження з ВДРАЦС (а.с. 1 зворот). Крім того, у вказаній заяві, обґрунтовуючи вимоги, заявники зазначили, що їм було видане медичне свідоцтво, з яким ОСОБА_1 звернулася до Совєтського відділу записів актів громадянського стану міста Макіївки державної реєстраційної палати міністерства юстиції ДНР, де 08 травня 2019 року їй видали свідоцтво про народження серії НОМЕР_1 , яке є недійсним і не створює правових наслідків.

Ухвалою Краматорського міського суду Донецької області від 14 травня 2019 року заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 залишено без руху та надано строк для усунення недоліків протягом десяти днів з часу отримання копії цієї ухвали. В ухвалі зазначалося, що заявнику слід надати суду оригінал лікарського свідоцтва про народження № 158 (а.с. 5).

23 травня 2019 року на виконання ухвали суду від 14 травня 2019 року заявником подано до суду першої інстанції заяву про усунення недоліків, в якій зазначено, що до заяви про встановлення факту народження дитини не долучалося медичне свідоцтво про народження, оригінал якого забирає орган реєстрації і взамін видає свідоцтво про народження. Постановляючи ухвалу від 27 травня 2019 року про повернення заяви заявникам, суд виходив з того, що на виконання ухвали Краматорського міського суду Донецької області від 14 травня 2019 року заявником надана заява, з якої вбачається, що недоліки заяви не усунуто, тому заяву визнав неподаною та повернув заявнику (а.с. 16).

Проте, до такого висновку суд дійшов з порушенням норм процесуального права.

Окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав (ч. 1 ст. 293 ЦПК України).

Згідно частин 1-3 ст. 294 ЦПК України під час розгляду справ окремого провадження суд зобов`язаний роз`яснити учасникам справи їхні права та обов`язки, сприяти у здійсненні та охороні гарантованих Конституцією і законами України прав, свобод чи інтересів фізичних або юридичних осіб, вживати заходів щодо всебічного, повного і об`єктивного з`ясування обставин справи. З метою з`ясування обставин справи суд може за власною ініціативою витребувати необхідні докази. Справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

За положенням п. 7 ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту народження особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту народження.

Відповідно до ст. 318 ЦПК України у заяві повинно бути зазначено: 1) який факт заявник просить встановити та з якою метою; 2) причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт; 3) докази, що підтверджують факт. До заяви додаються докази, що підтверджують викладені в заяві обставини, і довідка про неможливість відновлення втрачених документів.

Із копії заяви про встановлення факту народження дитини вбачається, що до останньої були додані додатки, зокрема, копія свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 від 08.05.2019р., копія медичного свідоцтва про народження, відмова в реєстрації народження з ВДРАЦС (а.с. 1 зворот).

Під час прийняття рішення про повернення заяви не враховано положення ч. 2 ст.89 ЦПК України, відповідно до яких жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Під час розгляду справи суд повинен безпосередньо дослідити докази у справі ( ч. 1 ст. 213 ЦПК України).

Крім того, колегія суддів апеляційного суду звертає увагу на те, що відповідно до ч. 2 ст. 294 ЦПК України з метою з`ясування обставин справи суд може за власною ініціативою витребувати необхідні докази, на що вірно посилається в апеляційний скарзі заявник.

З огляду на викладене, апеляційний суд вважає, що суд першої інстанції, з наведених в оскаржуваній ухвалі мотивів, з урахуванням доводів апеляційної скарги, не мав достатніх підстав для застосування положень ст. 185 ЦПК України та повернення ОСОБА_1 та ОСОБА_2 заяви про встановлення факту народження.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка є частиною національного законодавства, кожна людина при визначенні її громадянських прав і обов`язків має право на справедливий судовий розгляд.

Елементом права на справедливий розгляд є право на доступ до суду.

Європейський суд з прав людини, розглядаючи справи щодо порушення права на справедливий судовий розгляд, тлумачить вказану статтю як таку, що не лише містить детальний опис гарантій, надаваних сторонам у цивільних справах, а й захищає у першу чергу те, що дає можливість практично користуватися такими гарантіями, - доступ до суду.

Україна як учасниця Конвенції повинна створювати умови щодо забезпечення доступності правосуддя як загально визначеного міжнародного стандарту справедливого судочинства.

Право на доступ до суду має «застосовуватися на практиці і бути ефективним». (Белле проти Франції, § 38). Для того, щоб право на доступ було ефективним, особа «повинна мати реальну можливість оскаржити дію, що порушує його права» (Белле проти Франції, § 36; Нун`єш Діаш проти Португалії).

Відповідно до роз`яснень викладених у п. 7 постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12.06.2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» подання доказів можливе на наступних стадіях цивільного процесу, тому суд не вправі через неподання доказів при пред`явленні позову залишати заяву без руху та повертати заявнику.

Згідно із ч. 7 ст. 84 ЦПК України особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

Відповідно до ч. 10 ст. 84 ЦПК України у разі неподання учасником справи з неповажних причин або без повідомлення причин доказів, витребовуваних судом, суд залежно від того, яка особа ухиляється від їх подання, а також яке значення мають ці докази, може визнати обставину, для з`ясування якої витребовувався доказ, або відмовити у його визнанні, або може здійснити розгляд справи за наявними в ній доказами, або у разі неподання таких доказів позивачем, - також залишити позовну заяву без розгляду.

Вказані положення законодавства суд першої інстанції не врахував.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду першої інстанції, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

З наведених підстав апеляційна скарга заявника ОСОБА_1 підлягає задоволенню, а оскаржувана ухвала суду від 14 травня 2019 року скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Крім того, апеляційний суд вважає доцільним зазначити про наступне.

Відповідно до пунктів 19.5 та 19.6 Інструкції з діловодства в місцевих загальних судах, апеляційних судах областей, апеляційних судах міст Києва та Севастополя, Апеляційному суді Автономної Республіки Крим, затвердженої наказом Державної судової адміністрації України від 17.12.2013 року № 173 із змінами, у разі постановлення ухвали про повернення позовної заяви копія ухвали з супровідним листом до неї не пізніше наступного дня надсилається позивачу/заявнику рекомендованим поштовим відправленням із повідомленням про його вручення. Заява з доданими до неї матеріалами до справи не підшивається, а вкладається в окремий конверт, про що зазначається на конверті із зазначенням кількості аркушів вмісту, який зберігається разом із матеріалами справи до набрання ухвалою законної сили та повернення матеріалів заяви позивачу/заявнику.

У разі набрання законної сили ухвалою про повернення позовної заяви, заява з доданими до неї матеріалами із супровідним листом надсилається протягом трьох днів з дня закінчення строку, встановленого для апеляційного оскарження, рекомендованим поштовим відправленням із повідомленням про вручення позивачу/заявнику чи представнику позивача/заявника або видається цим особам під розписку.

У супровідному листі Краматорського міського суду Донецької області від 27 травня 2019 року про направлення представнику заявника ОСОБА_5 копії ухвали суду про повернення заяви як додаток заява ОСОБА_1 та ОСОБА_2 з доданими до неї заявниками матеріалами не зазначена. Натомість, в довідковому листі на обкладинці справи мається відмітка від 30 травня 2019 року про отримання представником заявника матеріалів справи.

Отже, суд першої інстанції у порушення вимог зазначеної вище Інструкції з діловодства до набрання законної сили ухвали суду від 27 травня 2019 року про повернення заяви, безпідставно 30 травня 2019 року повернув заявникам заяву з доданими до неї матеріалами.

Оскільки суд першої інстанції порушив порядок встановлений для вирішення питання, визнав неподаною та повернув заяву без з`ясування належним чином усіх обставин, які мають значення по справі, що призвело до помилкового вирішення питання про повернення позовної заяви на підставі ч. 3 ст. 185 ЦПК України, то за таких обставин ухвала суду підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст. 374, ст. 379, ст.ст. 381 - 384 ЦПК України, апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу заявника ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Краматорського міського суду Донецької області від 27 травня 2019 року про повернення заяви скасувати, направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 31 липня 2019 року.

Головуючий суддя: Ю.М. Мальований

Судді: О.В.Агєєв

О.Д. Канурна