справа № 198/54/19
провадження № 2/0198/76/19
У Х В А Л А

про залишення позову без руху

25 січня 2019 року суддя Юр»ївського районного суду Дніпропетровської області Маренич С.О., ознайомившись з позовною заявою Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» м. Київ до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

В С Т А Н О В И В:

21.01.2019 року до Юр'ївського районного суду Дніпропетровської області надійшла позовна заява АТ КБ «Приватбанк» м. Київ про стягнення з відповідача ОСОБА_2 заборгованості за кредитним договором б/н від 19.10.2011 року в розмірі 53 072, 39 грв..

Вивчивши позовну заяву та додані до неї документи, приходжу до висновку, що зазначену позовну заяву слід залишити без руху, як таку, що не відповідає вимогам статей 175, 177 ЦПК України з наступних підстав:

- на порушення п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позов не містить обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються. З наведених у позовній заяві складових кредитної заборгованості не зрозуміло з якого періоду виникла заборгованість за тілом кредиту та відсотками, яким саме чином та за який саме період обчислена дана заборгованість станом на момент подання позовної заяви. Також, з позовної заяви не зрозуміло, за який період відповідачу до сплати нарахована пеня в розмірі 47 806, 55 грв..

Відтак, позивачу на виконання вимог п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України в позовній заяві слід зазначити обґрунтований розрахунок сум, що стягуються, вказавши в який період виникла заборгованість за тілом кредиту в розмірі 1 507, 47 грв., за відсотками в розмірі 754, 92 грв. та за який період обрахована пеня в розмірі 47 806, 55 грв., станом на момент подання позовної заяви.

Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Позивач, викладаючи у позовній заяві обставини стосовно встановлення кредитного ліміту на кредитну картку відповідача не зазначає коли саме відповідачу була видана кредитна картка, з яким тарифним планом (чи змінювався встановлений тарифний план) та з яким строком дії останньої, при цьому не зазначає і жодних доказів щодо строку дії кредитної картки. Окрім того, не зазначено коли відповідачем було здійснено останній платіж на погашення заборгованості за кредитним договором.

Також, позивачем не зазначено доказів щодо отримання відповідачем кредиту в розмірі 300 грв., при цьому виписка про рух коштів на картковому рахунку, довідка про встановлення кредитного ліміту, його зміни в сторону збільшення (зменшення) відсутня. Отже, на підтвердження вказаних обставин не зазначено та не надано жодних доказів.

Зазначаючи в позові про отримання відповідачем кредиту у розмірі 300 грв., позивач, в розрахунку заборгованості за тілом кредиту, зазначає розмір такої заборгованості в сумі 1 507, 47 грв., що є незрозумілим, оскільки розмір заборгованості за тілом кредиту ( 1 507,47 грв.) перевищує розмір отриманого кредиту ( 300 грв.), а відтак дане не дає змогу визначити в якому ж насправді розмірі відповідачем було отримано кредит, що потребує уточнення та викладення даних обставин в позові належним чином, із зазначенням відповідних доказів на підтвердження розміру отриманого кредиту, а також обґрунтування обставин щодо наявності розбіжностей між розміром отриманого кредиту та розміром наявної заборгованості за тілом кредиту.

Відтак, позивачу в позовній заяві слід викласти вищевказані обставини належним чином та зазначити (надати) докази на підтвердження таких.

Згідно до ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Згідно до ч. 4 ст. 95 ЦПК України копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку встановленому чинним законодавством.

Порядок засвідчення копій документів визначений п.п. 5.26, 5.27 Національного стандарту України Державної уніфікованої системи документації, Уніфікованої системи організаційно - розпорядчої документації "Вимоги до оформлювання документів" (ДСТУ 4163-2003, затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 07.04.2003 року № 55. За вказаним нормативно-правовим актом, відмітка про засвідчення копії документа складається: зі слів "Згідно з оригіналом"; назви посади; особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища; дати засвідчення копії, яка проставляється нижче підпису.

Однак, всупереч вимогам ст. 95 ЦПК України копія витягу з Умов та правил надання банківських послуг взагалі не засвідчена належним чином, визначеним законом.

Окрім того, не засвідчені належним чином і копія позовної заяви та додані до неї копії документів, для відповідача по справі.

Крім того, долучені до позову довідка про умови кредитування, копія паспорта відповідачки виготовлені вкрай неякісно та останні не можливо прочитати.

Відтак, позивачу додані до позову письмові докази слід засвідчити належним чином та надати якісно виготовлені довідку про умови кредитування та копію паспорта відповідача.

Суд також звертає увагу позивача на те, що з долученого до позову розрахунку заборгованості неможливо встановити ким він виконаний та підписаний. Так, розрахунок заборгованості за кредитним договором виконаний та підписаний невідомою особою, оскільки не зазначене прізвище, ім`я та по батькові особи, яка його виконала, підписала, її посада.

З огляду на дане, позивачу слід надати розрахунок заборгованості з якого би вбачалося ким він виконаний та підписаний, з метою дотримання вимог щодо належності, допустимості та достовірності доказів, закріплених в ст. ст. 77 - 79 ЦПК України.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Однак, з наданого до суду розрахунку заборгованості за кредитним договором не можливо встановити спосіб та порядок визначення складових кредитної заборгованості, при цьому кінцевий рядок розрахунку заборгованості за договором станом на 09.12.2018 року в підсумку не містить сум складових заборгованості за кредитним договором наведених в позовній заяві. Зазначені в розрахунку остаточні суми кожної із складових заборгованості не є результатом підрахунку жодної із граф розрахунку.

Окрім того, в розрахунку заборгованості за кредитним договором взагалі відсутній розрахунок процентної складової штрафу в розмірі 2 503, 45 грв..

Відтак, на підтвердження наявної заборгованості за кредитним договором та її складових, позивачу слід надати розрахунок виконаний та підписаний належним чином, з якого би чітко вбачалось наявність складових заборгованості за кредитним договором, наведених в позовній заяві та в підсумку сум заборгованості зазначених під розрахунком.

Як вбачається з позовної заяви, позов підписав представник АТ КБ «ПриватБанк» ОСОБА_3 , при цьому, до позовної заяви додана довіреність від 09.08.2018 року на ім'я ОСОБА_3 , яка видана АТ КБ «ПриватБанк», в особі першого заступника голови правління АТ КБ «ПриватБанк» ОСОБА_4 (ас. 28).

Між тим, до позовної заяви додана копія відомостей з ЄДРПОУ, в яких зазначено керівником ОСОБА_5 та копія виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, відповідно до якої право вчиняти юридичні дії від імені юридичної особи без довіреності, у тому числі підписувати договори, та наявність обмежень щодо представництва від імені юридичної особи або фізичної особи - підприємця мають ОСОБА_5 і ОСОБА_6 (ас. 29, 31).

Відтак, до позовної заяви не додано жодного документу, що посвідчує службове становище і повноваження ОСОБА_4 на видачу довіреностей від імені АТ КБ «ПриватБанк».

Отже, представнику належить подати документи, які підтверджують службове становище і повноваження ОСОБА_4 на видачу довіреностей, при цьому вказані документи мають бути посвідчені відповідно до вимог чинного законодавства.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог викладених у статтях 175, 177 ЦПК України, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи наявність у позовній заяві зазначених вище недоліків, суддя дійшов висновку про те, що її слід залишити без руху, при цьому позивачу, на виконання ухвали, потрібно усунути вищевказані недоліки позову та надати нову редакцію позовної заяви з належно засвідченими копіями документів, що до неї додані та документами на підтвердження повноважень ОСОБА_4 щодо підписання та видачі довіреностей.

Варто відзначити, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1. ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава - учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 83, 95, 175, 177, 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» м. Київ до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором - залишити без руху, повідомивши позивача по справі про необхідність усунути вищенаведені в мотивувальній частині ухвали недоліки позову у строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала підписана суддею 25 січня 2019 року.

Суддя С. О. Маренич