overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
Справа № 500/8240/18
Провадження № 2/500/1054/19
У Х В А Л А

про витребування доказів

28 січня 2019 року Ізмаїльський міськрайонний суд Одеської області у складі:

головуючий - суддя Швець В.М.,

при секретарі Наконечній В.А.,

за участю представників позивача: ОСОБА_1,

представника відповідача: ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ізмаїлі справу за позовом ОСОБА_3, селянського (фермерського) господарства «Ніколенко Ігор Степанович», ОСОБА_4 до фермерського господарства «Діва-Агро» про визнання недійсним договору оренди та стягнення збитків,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Ізмаїльського суду знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_3, селянського (фермерського) господарства «Ніколенко Ігор Степанович», ОСОБА_4 до фермерського господарства «Діва-Агро» про визнання недійсним договору оренди та стягнення збитків.

Представник позивачів заявила клопотання про витребування у відділі міськрайонного управління у Ізмаїльському районі та м.Ізмаїлі ГУ Держгеокадастру в одеській області реєстраційну справу щодо державної реєстрації договору оренди земельної ділянки від 01.01.2008 року між ОСОБА_3 та Фермерським господарством «Діва-Агро», про що в Книзі записів державної реєстрації договорів оренди землі вчинено запис від 16.12.2009 року за №71.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами;висновками експертів; показаннями свідків.

Керуючись ст. ст. 83, 84, 260 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Витребувати у відділі міськрайонного управління у Ізмаїльському районі та м.Ізмаїлі ГУ Держгеокадастру в Одеській області реєстраційну справу щодо державної реєстрації договору оренди земельної ділянки від 01.01.2008 року між ОСОБА_3 та Фермерським господарством «Діва-Агро», про що в Книзі записів державної реєстрації договорів оренди землі вчинено запис від 16.12.2009 року за №71.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя: В.М.Швець
№566/844/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без розгляду

10 грудня 2019 року смт. Млинів Рівненської області

Млинівський районний суд Рівненської області

в складі: головуючої - судді Бандури А.П.

при секретарі судового засідання Антонович М.Я.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт. Млинів Рівненської області заяву позивача ОСОБА_1 про залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Млинівського районного суду Рівненської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

03 грудня 2019 року на адресу суду надійшла заява позивачки ОСОБА_1 про залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Суд, дослідивши матеріали справи, прийшов до висновку, що заява позивачки ОСОБА_1 про залишення позову без розгляду підлягає до задоволення, так як відповідно до п.5 ч.1 ст.257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо позивач подав заяву про залишення позову без розгляду.

Судом враховано, що особи, які беруть участь у справі, мають право, зокрема, заявляти клопотання в процесі розгляду справи, а тому суд дійшов до переконання про задоволення заяви позивачки ОСОБА_1 про залишення позовної заяви без розгляду, оскільки звернення до суду із даною заявою є проявом принципу диспозитивності цивільного судочинства.

За наведених вище обставин суд вважає, що наявні підстави для залишення позову без розгляду, що не перешкоджає повторному зверненню позивача до суду після усунення умов, що були підставою для залишення позовної заяви без розгляду.

На підставі наведеного,

керуючись п.5 ч.1 ст.257 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву позивачки ОСОБА_1 про залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задоволити.

Цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу залишити без розгляду.

Роз`яснити стороні позивача, що залишення відповідного позову без розгляду не позбавляє права на повторне звернення до суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Млинівського райсуду А.П. Бандура
Справа № 202/6919/19
Провадження № 2/202/2399/2019
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
УХВАЛА

11 грудня 2019 року суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська Марченко Н.Ю., розглянувши питання про участь учасника цивільного процесу у підготовчому судовому засіданні в режимі відеоконференції по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення ліквідації в АТ «Банк «Фінанси та Кредит» про зобов`язання вчинити дії,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення ліквідації в АТ «Банк «Фінанси та Кредит» про зобов`язання вчинити дії.

В матеріалах справи наявне клопотання представника відповідача ОСОБА_3 про проведення підготовчого судового засідання за її участю в режимі відеоконференції, проведення якої просила доручити Північному апеляційному господарському суду (04116, м. Київ, вул. Шолуденка, 1, літера А, веб-сайт:kia.arbitr.gov.ua, електронна пошта: ).

Згідно з ч. 1 ст. 212 ЦПК України учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості.

Враховуючи наведене, підготовче судове засідання 22 січня 2020 року о 16 годині 00 хвилин необхідно провести в режимі відео конференції. Проведення відеоконференції доручити Північному апеляційному господарському суду.

Керуючись ст. 212 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Провести підготовче судове засідання, призначене 22 січня 2020 року о 16 годині 00 хвилин по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення ліквідації в АТ «Банк «Фінанси та Кредит» про зобов`язання вчинити дії в режимі відеоконференції.

Забезпечення проведення відеоконференції доручити Північному апеляційному господарському суду (04116, м. Київ, вул. Шолуденка, 1, літера А, веб-сайт:kia.arbitr.gov.ua, електронна пошта: ).

Зобов`язати судового розпорядника або секретаря Північного апеляційного господарського суду перевірити документи, що посвідчують особу учасника цивільного процесу, яка бере участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.Ю. Марченко
Справа № 185/6686/18
Провадження № 2/185/630/19
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

28 січня 2019 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі: головуючого - судді Головіна В.О., за участю секретаря судового засідання Кривозуб А.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Павлограді Дніпропетровської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

28 січня 2019 року позивач надала суду заяву про залишення позовної заяви без розгляду.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позовну без розгляду.

Суд, вивчивши матеріали справи, підстав для відмови у задоволенні даної заяви не находить.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст.. 200, 257, 260, 261 ЦПК України, суд -

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі протягом п'ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали апеляційної скарги. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо її не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Cуддя: В. О. Головін
ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/3245/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" січня 2019 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді МИЦИК Ю.С.

при секретарі СТЕПАНИШИНІЙ Г.А.

за участю сторін не з'явилися

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про надання дозволу на тимчасовий виїзд дитини за кордон без згоди та супроводу батька до набуття дитиною повноліття та у наданні дозволу на виготовлення закордонного паспорту дитині

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про надання дозволу на тимчасовий виїзд дитини за кордон без згоди та супроводу батька до набуття дитиною повноліття та у наданні дозволу на виготовлення закордонного паспорту дитині.

Згідно з частиною 1 ст. 174 Цивільного процесуального кодексу України (далі по тексту - ЦПК України), при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом, що є правом учасників справи.

В підготовче судове засідання сторони не з'явилися, хоча були повідомлені про розгляд справи належним чином. Однак, позивачем подано заяву від 14 січня 2019 року, в якій вона просить суд залишити позовну заяву без розгляду.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Враховуючи наведене та подану позивачем заяву, суд залишає позовну заяву про надання дозволу на тимчасовий виїзд дитини за кордон без згоди та супроводу батька до набуття дитиною повноліття та у наданні дозволу на виготовлення закордонного паспорту дитині без розгляду.

На підставі викладеного та керуючись п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про надання дозволу на тимчасовий виїзд дитини за кордон без згоди та супроводу батька до набуття дитиною повноліття та у наданні дозволу на виготовлення закордонного паспорту дитині - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення або протягом п'ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею.

СУДДЯ: МИЦИК Ю.С.
Ухвала

09 грудня 2019 року

м. Київ

справа № 241/471/17

провадження № 61-21849ск18

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Штелик С. П. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Донецького апеляційного суду від 06 листопада 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Мангушської районної ради Донецької області, Селянського (фермерського) господарства «ОРІОН», третя особа - Головне управління Держгеокадастру у Донецькій області, про визнання частково недійсним рішення органу місцевого самоврядування та визнання недійсним державного акту на право власності на землю,

ВСТАНОВИВ:

До Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду надійшла касаційного скарга ОСОБА_1 на постанову Донецького апеляційного суду від 06 листопада 2019 року.

Касаційна скарга подана в передбачений законом строк та з дотриманням вимог щодо її форми і змісту.

Наведені в касаційній скарзі доводи містять підстави, передбачені частиною другою статті 389 ЦПК України, для відкриття касаційного провадження.

Керуючись статтями 389, 394 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Відкрити касаційне провадження у даній справі.

Витребувати з Першотравневого районного суду Донецької області цивільну справу № 241/471/17 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Мангушської районної ради Донецької області, Селянського (фермерського) господарства «ОРІОН», третя особа - Головне управління Держгеокадастру у Донецькій області, про визнання частково недійсним рішення органу місцевого самоврядування та визнання недійсним державного акту на право власності на землю.

Надіслати учасникам справи копії касаційної скарги та доданих до неї документів, роз`яснити їм право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, у строк до 13 січня 2020 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С. П. Штелик
пр. № 2/759/3849/19
ун. № 759/4117/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 березня 2019 року суддя Святошинського районного суду м. Києва Величко Т.О. розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на утримання малолітньої дитини,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_2 звернулась до Святошинського районного суду м. Києва з заявою до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на утримання малолітньої дитини.

Заява відповідає вимогам, передбаченим ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Позивач в позовній заяві не заявив клопотання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження.

На підставі викладеного, керуючись статтею 184 Цивільного процесуального кодексу України,

у х в а л и в :

Відкрити провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на утримання малолітньої дитини.

Підготовче судове засідання призначити на 16 червня 2019 року о 14 год. 00 хв. в приміщенні Святошинського районного суду м. Києва за адресою: м. Київ, вул. Я. Коласа, 27а, зал №3.

У судове засідання викликати сторони.

Не пізніше п'ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження, копії позовної заяви та додатків до неї, до початку розгляду справи по суті, відповідач має право надіслати відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову до суду з підтвердженням направлення позивачу копії відзиву та доданих до нього документів.

Позивач не пізніше п'яти днів з дня отримання відзиву, до початку розгляду справи по суті, має право підготувати відповідь на відзив, виклавши письмово свої міркування, аргументи, надати відповідні докази, та направити відповідачу та суду з підтвердженням такого направлення учаснику справи.

Відповідач не пізніше п'яти днів з дня отримання відповіді позивача на відзив, до початку розгляду справи по суті, має право підготувати заперечення на відповідь на відзив, та направити позивачу й суду з підтвердженням такого направлення учасникам справи.

Роз'яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву) є їхнім правом. У разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду виключно у випадку відкриття провадження у справі з порушенням правил підсудності безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення ухвали.

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається: http://court.gov.ua/fair/.

СУДДЯ :
Справа №701/1083/19
Провадження №2-во/701/21/19
У Х В А Л А

про виправлення описки

10 грудня 2019 року Маньківський районний суд, Черкаської області

в складі: головуючого судді - В.Л. Маренюк

за участі секретаря - Н.В. Філіпчак

розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт. Маньківка заяву АТ КБ "Приват Банк" про виправлення описки,

В С Т А Н О В И В :

Заявник звернувся до суду з заявою про виправлення описки.

На підставу своїх вимог спирається на те, що 02.10.2019 року Маньківським районним судом Черкаської області винесено рішення за позовом АТ КБ "ПриватБанк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

07.11.2019 року Маньківський районний суд Черкаської області видав виконавчий лист№701/1083/19 від 02.10.2019 року. При виготовленні даного виконавчого листа була допущена технічна описка, а саме невірно зазначено прізвище імя по батькові боржника " ОСОБА_1 " замість " ОСОБА_1 ", тому виникає необхідність у виправленні даної описки, що і змусило представника заявника звернутися з даною заявою до суду.

Згідно ч. 2 ст. 269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в судовому рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Згідно пункту 19 Постанови Пленуму ВСУ Про судове рішення у цивільній справі від 18 грудня 2009 року №14 вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Вбачається, що описка дійсно мала місце і виправлення зазначених описок не зачіпає суті рішення, а лише усуває неточності. Відтак слід виправити описку в тексті виконавчого листа Маньківського районного суду Черкаської області №701/1083/19 від 02.10.2019 року, вказавши вірне прізвище імя по батькові боржника " ОСОБА_1 ".

Керуючись ст. 269 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Виправити описку у виконавчому листі Маньківського районного суду Черкаської області по справі №701/1083/19 від 02.10.2019 року за позовом АТ КБ "ПриватБанк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, вказавши вірне прізвище імя по батькові боржника " ОСОБА_1 ".

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.Л. Маренюк
Справа № 638/844/19
Провадження № 2-н/638/233/19
СУДОВИЙ НАКАЗ
28 січня 2019 року суддя Дзержинського районного суду м. Харкова Штих Т. В., розглянувши заяву ОСОБА_1 до державного підприємства український державний проектний інститут «Укрміськбудпроект» про видачу судового наказу про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати,
За ч. 1 ст. 115 КЗпП України заробітна плата виплачується працівникам регулярно в робочі дні у строки, встановлені колективним договором або нормативним актом роботодавця, погодженим з виборним органом первинної профспілкової організації чи іншим уповноваженим на представництво трудовим колективом органом (а в разі відсутності таких органів - представниками, обраними і уповноваженими трудовим колективом), але не рідше двох разів на місяць через проміжок часу, що не перевищує шістнадцяти календарних днів, та не пізніше семи днів після закінчення періоду, за який здійснюється виплата.
На підставі ст. 115 КЗпП України, керуючись ст. ст. 160-163, 167, 168, 169 ЦПК України,
3. Копію судового наказу надіслати боржникам рекомендованим листом із повідомленням разом з копією заяви стягувача та копіями доданих до неї документів.
4. Судовий наказ після набрання ним чинності видати стягувачу.
Суддя ____________________ Т. В. Штих
Згідно зі ст. 170 ч. 1 ЦПК України, боржник має право протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб. Заява про скасування судового наказу подається в суд в письмовій формі.
Відповідно до ст. 172 ЦПК України у разі ненадходження до суду заяви від боржника про скасування судового наказу протягом п'яти днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили.
Судовий наказ набрав чинності „_____" ______________________ 20 ___ року
Судовий наказ виданий „_____" ______________________ 20 ___ року
Строк пред'явлення судового наказу до виконання 3 (три) роки.
Суддя ____________________ Т. В. Штих
Відмітки про виконання судового наказу
Дата надхо-дження судо-вого наказу на виконанняПовне найменування установи, підприємства, організації, у якому знаходився судовий наказ на виконанніЗагальна сума, відрахована за судо-вим наказомДата повернен-ня судового наказу до органу державної виконавчої служби чи стягувачевіПідстава повернення судового наказуПідпис керівника установи, підприєм-ства, організаці (з прикладанням печатки)Примітки
Інші відмітки ________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________