копія
Єдиний унікальний номер судової справи 678/398/19
Номер провадження №2- 678-340/19
ЗАОЧНЕ Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
19 листопада 2019 року смт. Летичів
Летичівський районний суд Хмельницької області в складі:
головуючого - судді Лазаренка А.В.,
за участю секретаря Непийводи Л.Д.,
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження у судовому засіданні в залі суду в смт. Летичів справу за позовною заявою заступника керівника Хмельницької місцевої прокуратури Терлецького Олександра Цезаровича в інтересах держави до Меджибізької селищної ради Летичівського району Хмельницької області, ОСОБА_1 про визнання недійсним рішення та зобов`язання повернути земельну ділянку,
27 березня 2019 року заступник керівника Хмельницької місцевої прокуратури Терлецький О.Ц. звернувся до суду із позовом в інтересах держави і просить:
стягнути з Меджибізької селищної ради та ОСОБА_1 на користь прокуратури Хмельницької області судовий збір, сплачений за пред`явлення позову.
ОСОБА_1 при зверненні до Меджибізької селищної ради із заявою 05 грудня 2018 року не врахував, що раніше вже використав право на безоплатну приватизацію земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства, про вказане не повідомив орган місцевого самоврядування.
Згідно чинного законодавства України кожен громадянин має право лише одноразово використати своє право на безоплатне отримання у власність земельної ділянки для певної категорії потреб.
На підставі зазначеного рішення сесії Меджибізької селищної ради державним реєстратором Олешинської сільської ради Хмельницького району Хмельницької області Андрієвською М.В. 01 лютого 2019 року зареєстровано право власності ОСОБА_1 на вказану земельну ділянку.
За вказаних обставин прокурор просить оспорюване рішення сесії визнати недійсним, а земельну ділянку - повернути у комунальну власність.
У зв`язку з тим, що Меджибізька селищна рада порушила закон та інтереси держави, прийнявши оспорюване рішення, тому цей орган місцевого самоврядування та відповідач ОСОБА_1 є порушниками інтересів держави, відповідно селищна рада не може здійснювати повноваження щодо звернення до суду.
Органи Держгеокадастру, які уповноважені здійснювати захист інтересів держави, не можуть здійснювати захист інтересів держави через відсутність у них повноважень щодо звернення до суду у даних спірних правовідносинах, адже спірна земельна ділянка є комунальною власністю, тому Дергеокадастр у цьому разі не наділений повноваженнями розпорядника з усіма повноваженнями власника на захист права власності, а надані законом функції державного нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі в частині дотримання земельного законодавства не наділяють Дергеокадастр правом звернення до суду з позовними вимогами, заявленими у даній справі.
Враховуючи зазначене представництво інтересів держави в суді здійснює прокурор, який виконує субсидіарну роль, щоб ці інтереси держави не залишились незахищеними.
На підтвердження права заявлення позову прокурор посилається на наявність інтересу держави, адже повернення у власність держави незаконно приватизованої земельної ділянки сприятиме реалізації ст. 14 Конституції України, є умовою позбавлення безпідставних переваг ОСОБА_1 та відновлення можливості справедливого (законного) розподілу такого обмеженого державного ресурсу, яким є земля.
Звернення прокурора до суду спрямоване на задоволення суспільної потреби у відновленні законності при вирішенні суспільно значимого питання додержання законності передачі земельних ділянок сільськогосподарського призначення комунальної форми власності, яке проведено з грубим порушенням вимог чинного законодавства.
Суспільний інтерес, який полягає у поверненні у розпорядження громади земельної ділянки, що є умовою реалізації функцій держави з забезпечення громадян правом власності на земельні ділянки для ведення особистого селянського господарства, забезпечення рівності можливостей всіх громадян використати своє право на землю, явно переважає приватний інтерес у неправомірному повторному отриманні ОСОБА_1 спірної земельної ділянки, який свідомо порушуючи закон набув право власності на неї.
29 березня 2019 року ухвалою суду прийнято до розгляду позовну заяву, відкрито провадження у справі, призначено її розгляд на 30 липня 2019 року за правилами спрощеного позовного провадження.
01 квітня 2019 року на вказану в позовній заяві адресу ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) судом рекомендованим поштовим відправленням направлено повістку на 30 липня 2019 року та матеріали позовної заяви.
15 квітня 2019 року поштова кореспонденція отримана ОСОБА_1 особисто про що наявний його підпис у повідомленні про вручення рекомендованого поштового відправлення.
В матеріалах справи наявний лист Управління державної міграційної служби в Хмельницькій області на запит прокурора від 12 лютого 2019 року згідно якої ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з 13 серпня 2000 року зареєстрований по АДРЕСА_1 .
29 липня 2019 року Меджибізькою селищною радою Летичівського району Хмельницької області подано відзив на позовну заяву згідно якого позовні вимоги визнають частково в частині визнання недійсним рішення сесії та зобов`язання повернути земельну ділянку, водночас просить звільнити селищну раду від сплати судового збору за пред`явлення позову.
У відзиві вказано, що селищна рада не є порушником інтересів держави, адже 05 грудня 2018 року ОСОБА_1 звернувся із заявою про затвердження проекту землеустрою щодо відведення і зміни виду цільового призначення в межах категорії земель за основним цільовим призначенням землі сільськогосподарського призначення з «для ведення фермерського господарства» в «для ведення особистого селянського господарства». Заява подана разом з копіями необхідних документів, визначених технологічною та інформаційною карткою про надання даної послуги.
Заяву було опрацьовано та підготовлено проект рішення, який розглянуто на засідання чергової шістдесят четвертої сесії Меджибізької селищної ради в результаті чого прийнято рішення від 21 грудня 2018 року № 35-64/2018 «Про затвердження документації із землеустрою та надання земельної ділянки у власність».
Підстав для відхилення заяви про затвердження проекту землеустрою не було.
Пошук інформації про належні громадянам земельні ділянки по всій території України здійснюється державним реєстратором під час розгляду заяви про реєстрацію прав на нерухоме майно.
Враховуючи зазначене Меджибізька селищна рада діяла в межах норм чинного законодавства.
29 липня 2019 року Меджибізькою селищною радою Летичівського району Хмельницької області подано суду також заяву про перенесення судового засідання на іншу дату в зв`язку із проведення чергової сесії 30 липня 2019 року.
Розгляд справи призначено на 19 листопада 2019 року.
24 вересня 2019 року прокурор подав відповідь на відзив представника відповідача і просить його відхили, а позовні вимоги задовольнити в повному обсязі з тих самих підстав, які зазначені у позовній заяві.
26 вересня 2019 року на адресу ОСОБА_1 судом рекомендованим поштовим відправленням направлено повістку на 19 листопада 2019 року.
04 жовтня 2019 року поштова кореспонденція вручена адресату.
19 листопада 2019 року прокурор подав суду заяву згідно якої не заперечує проти розгляду позову в порядку письмового провадження, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, не заперечує проти заочного рішення.
19 листопада 2019 року представник Меджибізької селищної ради Летичівського району Хмельницької області подала суду заяву згідно якої просить справу розглядати у їх відсутність, позовні вимоги визнають в частині визнання недійсним рішення та зобов`язання повернути земельну ділянку. Просить звільнити селищну раду від сплати судового збору за пред`явлення позову.
Відповідач ОСОБА_1 в жодне судове засідання не з`явився, не подав до суду ні відзив на позовну заяву, ні докази на підтвердження чи спростування позиції позивача, яка викладена у позовній заяві.
У відповідності до ч. 6 ст. 128 ЦПК України судова повістка була направлена відповідачу за адресою його місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку, тому на підставі ст.ст. 130, 131 ЦПК України відповідач вважається належним чином повідомленим про дату і час розгляду справи, не з`явився в судове засідання без поважних причин і не повідомив причини неявки.
Зазначені обставини в сукупності дозволяють суду провести заочний розгляд справи на підставі ч. 4 ст. 223, ч. 1 ст. 280 ЦПК України.
У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи розгляд справи проведено без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України за наявними у справі матеріалами.
Дослідивши докази по справі суд вважає, що позов підлягає задоволенню.
Згідно ст. 14 Конституції України земля є основним національним багатством, що перебуває під особливою охороною держави. Право власності на землю гарантується. Це право набувається і реалізується громадянами, юридичними особами та державою виключно відповідно до закону.
Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно ч. 3 ст. 116 ЗК України безоплатна передача земельних ділянок у власність громадян провадиться у разі: а) приватизації земельних ділянок, які перебувають у користуванні громадян; б) одержання земельних ділянок внаслідок приватизації державних і комунальних сільськогосподарських підприємств, установ та організацій; в) одержання земельних ділянок із земель державної і комунальної власності в межах норм безоплатної приватизації, визначених цим Кодексом.
Відповідно до ч. 4 ст. 116 ЗК України передача земельних ділянок безоплатно у власність громадян у межах норм, визначених цим Кодексом, провадиться один раз по кожному виду використання.
У п. «б» ч. 1 ст. 121 ЗК України вказано, що громадяни України мають право на безоплатну передачу їм земельних ділянок із земель державної або комунальної власності в таких розмірах: для ведення особистого селянського господарства - не більше 2,0 гектара.
Згідно ч. 1 ст. 122 ЗК України сільські, селищні, міські ради передають земельні ділянки у власність або у користування із земель комунальної власності відповідних територіальних громад для всіх потреб.
Аналіз указаних норм права дає підстави для висновку, що безоплатна передача громадянам земельних ділянок із земель державної чи комунальної власності понад норми, визначені ст. 121 ЗК України, та більше одного разу по кожному виду використання, заборонена. Для ведення особистого селянського господарства громадяни можуть приватизувати земельну ділянку у розмірі, що не перевищує 2,0 га.
Судом встановлено наступні обставини.
Так, 16 січня 2017 року ОСОБА_1 , житель м. Хмельницький (точне місце реєстрації не вказано), подав до Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області заяву згідно якої просить надати дозвіл на виготовлення проекту землеустрою щодо відведення із зміною цільового призначення земельної ділянки із категорії земель сільськогосподарського призначення (цільове призначення для ведення фермерського господарства (01.02) в категорію земель землі сільськогосподарського призначення цільове призначення для ведення особистого селянського господарства 01.03), що розташована за межами населених пунктів Меджибізької селищної ради (Волосовецької сільської ради) Летичівського району Хмельницької області орієнтовною площею 2,0000 га з метою подальшої передачі безоплатно у власність для ведення особистого селянського господарства. Повідомив, що правом на безоплатну приватизацію земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства не скористався.
24 січня 2017 року ОСОБА_1 , житель АДРЕСА_2 , подав до Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області заяву згідно якої просить надати дозвіл на виготовлення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки сільськогосподарського призначення державної власності орієнтовною площею 2,00 га з метою подальшої передачі безоплатно у власність для ведення особистого селянського господарства за межами населених пунктів Копистинської сільської ради Хмельницького району Хмельницької області. Повідомив, що правом на безоплатну приватизацію земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства не скористався.
16 серпня 2017 року ОСОБА_1 , житель АДРЕСА_2 , подав до Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області заяву згідно якої просить затвердити проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки сільськогосподарського призначення державної власності площею 2,0 га, що розташована за межами населених пунктів Копистинської сільської ради Хмельницького району Хмельницької області та передати її йому безоплатно у власність для ведення особистого селянського господарства.
Звертаючись до суду з позовом в інтересах держави, прокурор обґрунтував наявність підстав для здійснення такого представництва приписами ст. 131-1 Конституції України, ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», ч. 4 ст. 56 ЦПК України, висновками Європейського суду з прав людини по окремих справах, а також існуючою на даний час судовою практикою Верховного Суду України та Верховного Суду.
Суд погоджується з тим, що прокурор належним чином обґрунтував наявність підстав для представництва інтересів держави та правомірно звернувся до суду з позовом з метою захисту законних інтересів держави, адже таке звернення спрямоване на задоволення суспільної потреби у відновленні законності при вирішенні суспільно значимого питання додержання законності передачі земельних ділянок сільськогосподарського призначення комунальної форми власності.
При цьому, прокурор виконує субсидіарну роль, адже замінює в судовому провадженні Меджибізьку селищну раду Летичівського району Хмельницької області, яка всупереч вимогам ч. 4 ст. 116 ЗК України прийняла спірне рішення та передала у приватну власність ОСОБА_1 земельну ділянку, крім того селищна рада є у даній справі відповідачем.
Згідно ч. 1 ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.
Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
У п. 35 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року судам роз`яснено, що солідарне стягнення суми судових витрат законом не передбачено.
У зв`язку з тим, що позовні вимоги задовольняються в повному обсязі, тому з відповідачів на користь позивача підлягає стягненню вся сума сплаченого судового збору в рівній частині.
Не підлягає задоволенню клопотання Меджибізької селищної ради Летичівського району Хмельницької області щодо звільнення від сплати судового збору з наступних підстав.
В ст. 5 Закону України «Про судовий збір», яка має назву «Пільги щодо сплати судового збору», визначено учасників, які звільняються від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях.
У зв`язку з тим, що Меджибізька селищна рада Летичівського району Хмельницької області не є тим учасником судового процесу, який у відповідності до ст. 5 Закону України «Про судовий збір» має пільги по сплаті судового збору і може бути звільненим від сплати судового збору, тому судові витрати підлягають стягненню з цього органу місцевого самоврядування у відповідності до ч. 1 ст. 141 ЦПК України.
Керуючись ст.ст. 2, 4, 5, 10, 12, 13, 43, 49, 76-83, 89, 128, 141, 247, 258-259, 263-265, 272-273, 280-284, 351-352, 354-355 ЦПК України
Позовні вимоги заступника керівника Хмельницької місцевої прокуратури Терлецького Олександра Цезаровича в інтересах держави до Меджибізької селищної ради Летичівського району Хмельницької області, ОСОБА_1 про визнання недійсним рішення та зобов`язання повернути земельну ділянку - задовольнити.
Заочне рішення може бути переглянуте Летичівським районним судом Хмельницької області за письмовою заявою відповідача, яку він може подати протягом двадцяти днів з дня вручення йому заочного рішення.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України.
На рішення суду може бути подана апеляційна скарга до Хмельницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя: підпис А.В. Лазаренко
Суддя Летичівського
районного суду А.В. Лазаренко