Справа № 309/803/19
П О С Т А Н О В А

Іменем України

20 листопада 2019 року м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд у складі

головуючого судді КОНДОРА Р.Ю.

суддів МАЦУНИЧА М.В., КОЖУХ О.А.

при секретарі МИКУЛЯК Є.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Ужгороді цивільну справу № 309/803/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання заповіту недійсним, за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Хустського районного суду від 19 червня 2019 року, повний текст якої складено 24 червня 2019 року, головуючий суддя Орос Я.В., -

встановив:

ОСОБА_1 13.03.2019 звернувся до суду із зазначеним позовом до ОСОБА_2 мотивуючи наступним.

Позивач ОСОБА_1 є сином ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , і ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 . За свого життя батьки позивача набули у власність житловий будинок АДРЕСА_1 , що був 28.04.2004 зареєстрований на праві власності за батьком позивача ОСОБА_2

Батько позивача ОСОБА_2 залишив заповіт, що був посвідчений приватним нотаріусом Хустського районного нотаріального округу Король О.Ю. 22.10.2005 за реєстровим № 3251, яким все своє майно заповів позивачу.

Мати позивача ОСОБА_3 теж склала заповіт, що був посвідчений приватним нотаріусом Хустського районного нотаріального округу Шкарампотою В.Д. 12.12.2017 за реєстровим № 2774, яким усе своє майно заповіла онукові ОСОБА_2 .

Позивачу незрозуміла воля його матері, оскільки вона так само як і його батько бажала передати житловий будинок повністю позивачу. Про такий намір обоє батьків за життя говорили неодноразово як позивачеві, так і родичам, друзям тощо. Наведене дає підстави сумніватися у справжності підпису ОСОБА_3 на заповіті від 12.12.2017 та дає підстави вважати, що підпис був підроблений.

З огляду на викладене та на норми закону щодо вільності волевиявлення спадкодавця, чинності заповіту як правочину в разі його підписання спадкодавцем (ст. 203 ч. 3, ст. 207 ч. 2, ст. 215 ч. 1, ст.ст. 1233, 1234, 1247, 1257 ЦК України), цей заповіт не відповідає вимогам закону і підлягає визнанню недійсним.

Посилаючись на ці обставини, позивач ОСОБА_1 просив визнати недійсним заповіт ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 , посвідчений приватним нотаріусом Хустського районного нотаріального округу Шкарампотою В`ячеславом Дмитровичем 12.12.2017 за реєстровим № 2774.

Ухвалою Хустського районного суду від 19.06.2019 клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Казанцевої Р.Р. про витребування доказів та призначення судово-почеркознавчої експертизи залишено без розгляду.

Приймаючи таке процесуальне рішення, суд першої інстанції виходив із того, що клопотання не було заявлене в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом, а представник позивача в підготовче судове засідання не з`явився і доказів поважності причин неявки не подав.

Рішенням Хустського районного суду від 19.06.2019 у позові відмовлено.

Позивач ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якого діє адвокат Казанцева Р.Р., оскаржив обидва судові рішення як незаконні та необґрунтовані.

Щодо незаконності ухвали вказує на те, що представник позивача адвокат Гаврилець М.Б. дійсно був повідомлений про час і місце підготовчого судового засідання, що відбулося 22.05.2019, однак, представник позивача ОСОБА_4 вступила в справу лише 19.06.2019, коли і заявила клопотання про витребування доказів та призначення судово-почеркознавчої експертизи. До цього моменту їй не було відомо про закриття підготовчого провадження і призначення справи до розгляду по суті, про підготовче судове засідання вона не була обізнана, оскільки вона і ОСОБА_5 працюють окремо і не обізнані у справах, які веде інший адвокат.

Суд цього не врахував, тоді як причини, з яких відповідні клопотання не були заявлені раніше, належало визнати поважними та надати додатковий строк для заявлення клопотань з метою повного, всебічного і об`єктивного з`ясування обставин справи.

Просить ухвалу Хустського районного суду від 19.06.2019 скасувати.

Заслухавши доповідь судді, пояснення відповідача ОСОБА_2 , який апеляцію не визнав, розглянувши справу за правилами ст. 372 ч. 2 ЦПК України у відсутність інших учасників процесу, обговоривши доводи сторін, перевіривши матеріали справи, оцінивши докази в сукупності, суд приходить до такого.

ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якого діяв адвокат Гаврилець М.Б., 13.03.2019 пред`явив до ОСОБА_2 позов про визнання заповіту недійсним і просив визнати недійсним заповіт ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 , посвідчений приватним нотаріусом Хустського районного нотаріального округу Шкарампотою В.Д. 12.12.2017 за реєстровим № 2774 (а.с. 3-4).

Зі змісту заяви вбачається, що на підтвердження своїх доводів позивач посилався, зокрема, на заповіт батька ОСОБА_2 , посвідчений приватним нотаріусом Хустського районного нотаріального округу Король О.Ю. 22.10.2005 за реєстровим № 3251, та на заповіт матері ОСОБА_3 , посвідчений приватним нотаріусом Хустського районного нотаріального округу Шкарампотою В.Д. 12.12.2017 за реєстровим № 2774, і зазначав, що по надання засвідченої копії першого заповіту та оригіналу другого заповіту звернувся адвокатськими запитами до нотаріусів. Після отримання документів передбачав додати їх до справи. Адвокатські запити знаходяться на а.с. 11.

Ухвалою судді Хустського районного суду від 19.03.2019 відкрито провадження в справі, підготовче судове засідання призначено на 16.04.2019 (а.с. 1).

Заявою від 15.04.2019 представник позивача адвокат Гаврилець М.Б. клопотав про відкладення судового засідання через неможливість явки до суду з поважної причини (а.с. 21). Судове засіданні було відкладене на 22.05.2019 (а.с. 23).

22.05.2019 було проведено підготовче засідання в справі, ухвалою від 22.05.2019 підготовче провадження було закрито, розгляд справи призначено на 19.06.2019, представник позивача адвокат Гаврилець М.Б. був повідомлений про час і місце судового засідання, однак, позивач і представник не були присутні в засіданні (а.с. 26-30).

19.06.2019 адвокат Казанцева Р.Р., яка до цього не брала участі в справі, діючи в інтересах позивача ОСОБА_1 подала до суду два клопотання:

про витребування належної копії заповіту батька позивача ОСОБА_2 , посвідченого приватним нотаріусом Хустського районного нотаріального округу Король О.Ю. 22.10.2005 за реєстровим № 3251, оригіналу заповіту матері позивача ОСОБА_3 , посвідченого приватним нотаріусом Хустського районного нотаріального округу Шкарампотою В.Д. 12.12.2017 за реєстровим № 2774, та відповідних спадкових справ;

про призначення судово-почеркознавчої експертизи щодо підпису заповідача на заповіті ОСОБА_3 , посвідченому приватним нотаріусом Хустського районного нотаріального округу Шкарампотою В.Д. 12.12.2017 за реєстровим № 2774 (а.с. 35-39).

До клопотань адвокат Казанцева Р.Р. додала відповідь приватного нотаріуса Шкарампоти В.Д. від 15.12.2018, якою він відмовив адвокату Гаврильцю М.Б. у наданні оригіналу відповідного заповіту (а.с. 45).

Ухвалою Хустського районного суду від 19.06.2019 клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Казанцевої Р.Р. про витребування доказів та призначення судово-почеркознавчої експертизи залишено без розгляду з підстави, передбаченої ст. 222 ч. 2 ЦПК України, відповідно до якої суд залишає без розгляду заяви та клопотання, які без поважних причин не були заявлені в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом (а.с. 48-50).

Погодитись із таким вирішенням процесуального питання не можна.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави; суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (ст. 2 ч.ч. 1, 2 ЦПК України).

Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій% сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків (ст. 12 ч. 5 п.п. 3, 4, 5 ЦПК України).

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень (ст. 12 ч. 3, ст. 81 ч. 1 ЦПК України).

Позивач повинен подати докази разом з поданням позовної заяви; якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу; у випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів (ст. 83 ч.ч. 2, 4, 5, ст. 177 ч. 5 ЦПК України).

Учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом; таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у ч.ч. 2 і 3 ст. 83 цього Кодексу; якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї (ст. 84 ч. 1 ЦПК України).

Завданням підготовчого провадження є, зокрема, визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів, вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті (ст. 189 ч. 1 п.п. 3, 6 ЦПК України). З метою виконання завдання підготовчого провадження проводиться підготовче засідання (ст. 196 ч. 1 ЦПК України).

У підготовчому засіданні суд, серед іншого, з`ясовує, чи надали сторони докази, на які вони посилаються у позові і відзиві, а також докази, витребувані судом чи причини їх неподання; вирішує питання про витребування додаткових доказів та визначає строки їх подання, вирішує питання про забезпечення доказів, якщо ці питання не були вирішені раніше; встановлює порядок з`ясування обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, та порядок дослідження доказів, якими вони обґрунтовуються під час розгляду справи по суті, про що зазначається в протоколі судового засідання; здійснює інші дії, необхідні для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті (ст. 197 ч. 2 п.п. 7, 16, 19 ЦПК України).

Суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках, коли питання, визначені ч. 2 ст. 197 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні; суд може оголосити перерву у підготовчому засіданні у разі необхідності, зокрема у випадку витребування нових (додаткових) доказів (ст. 198 ч. 2 п. 7, ч. 5 п. 4 ЦПК України).

Головуючий відповідно до завдання цивільного судочинства керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності і порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками судового процесу їх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин справи, усуваючи із судового розгляду все, що не має істотного значення для вирішення справи (ст. 214 ч. 2 ЦПК України).

Суд залишає без розгляду заяви та клопотання, які без поважних причин не були заявлені в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом (ст. 222 ч. 2 ЦПК України).

Виходячи з положень ЦПК України в їх взаємозв`язку слід констатувати, що з метою виконання завдання цивільного судочинства та забезпечення повного, всебічного і об`єктивного з`ясування обставин справи, встановлення обставин, що мають значення для правильного розв`язання спору, суду належить забезпечити учасникам процесу можливість виконання процесуальних обов`язків та реалізації процесуальних прав. Ключовими правом і обов`язком сторони в справі є доказування, що може бути належно здійснене лише якщо для цього забезпечені умови передусім судом. Сторона, яка має труднощі в отриманні та поданні доказів, не може бути позбавлена права клопотати перед судом про сприяння в отриманні доказів, про витребування доказів.

Питання про залишення клопотання про витребування доказів, поданого з пропуском відповідного строку, без задоволення (ст. 84 ч. 1 ЦПК України) чи залишення клопотання, яке не було заявлене в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом, без розгляду (ст. 222 ч. 2 ЦПК України) пов`язується з наявністю чи відсутністю поважних причин для пропущення відповідного строку.

Суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення; встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду (ст. 127 ч.ч. 1, 2 ЦПК України).

На час підготовчого провадження в справі з очевидністю вбачалася відсутність у її матеріалах як оспореного заповіту, так і спадкових справ, а зі змісту позовної заяви та доданих до неї документів випливали відсутність відповідних доказів та труднощі з їх отриманням у позивача. Закриваючи підготовче засідання та призначаючи справу до судового розгляду по суті суд першої інстанції не вирішував і не фіксував питання, які випливають із вимог ст. 197 ЦПК України, щодо з`ясування обставин справи та доказів. З огляду на специфіку спадкового спору та особливості підтвердження і доказування відповідних обставин, суд не скористався передбаченими процесуальним законом можливостями відкладення судового засідання чи оголошення перерви з метою забезпечення сторонам можливості виконати процесуальні обов`язки, реалізувати процесуальні права, з метою з`ясування необхідних обставин, отримання документів тощо.

Поважність причин неподання відповідних доказів судом не з`ясовувалася ані на час проведення підготовного засідання, ані на час відмови в задоволенні клопотань адвоката Казанцевої Р.Р., яка щойно вступила в процес. Мотиви стосовно поважності причин неподання доказів не наведені судом в ухвалах. Тим часом, позивач не мав можливості самостійно отримати оспорений заповіт, доказ чого був доданий до клопотань, а без оригіналу заповіту не могло йтися і про судово-почеркознавчу експертизу.

За таких обставин, ухвалу про відмову в задоволенні клопотань сторони позивача постановлено судом із порушенням норм процесуального права, що призвело до неправильного вирішення питання, і така, оскільки оскаржена одночасно з рішенням суду, підлягає скасуванню на підставі ст. 376 ч. 1 п. 4, ч. 2 ЦПК України.

Керуючись ст. 374 ч. 1 п. 2, ст. 376 ч. 1 п. 4, ч. 2, ст. 382 ЦПК України, апеляційний суд -

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити, ухвалу Хустського районного суду від 19 червня 2019 року скасувати.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, але протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення може бути оскаржена до Верховного Суду. Повне судове рішення складене 2 грудня 2019 року.

Судді