Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/467/19
У Х В А Л А

24 січня 2019 року суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси Демчик Р.В. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про стягнення грошових коштів, або відшкодування майна в натурі,-

встановив:

ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про стягнення грошових коштів, або відшкодування майна в натурі.

В позовній заяві позивач просить звільнити від судових витрат і покласти всі судові витрати пов'язані з розглядом справи на ОСОБА_2, ОСОБА_3 у рівних частинах; стягнути з відповідачів на її користь грошові кошти у рівних частинах: борг в сумі 30000 доларів США, що є еквівалентом 844500 грн., та проценти в розмірі 6312 доларів США, що є еквівалентом 177683 грн.

До позовної заяви додано клопотання позивача про зменшення сплати судового збору, в якому позивач просить зменшити їй розмір судового збору у цивільній справі з 10221 грн. 83 коп. до мінімальної ставки судового збору, яку встановить суд, або згідно ч.3 ст. 136 ЦПК України звільнити від їх сплати і покласти на відповідачів. Клопотання обґрунтоване тим, що вона має скрутне матеріальне становище, а предметом позову в цивільній справі є захист житлових прав

Дослідивши матеріали позовної заяви суддя приходить до наступного.

Відповідно до ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов'язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов'язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов'язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов'язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.

Відповідно до ч.1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до ч.3 ст. 136 ЦПК України з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Отже, ЦПК України не передбачено звільнення від сплати судового збору за подачу позовної заяви до суду.

Разом з тим, відповідно до ч.1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

Відповідно до ч.2 ст. 8 цієї статті суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Згідно із ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» - судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею сьомою Закону України «Про Державний бюджет України на 2018 рік» визначено, що прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2019 року становить 1921 грн.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» - за подання до суду фізичною особою або фізичною особою - підприємцем позовної заяви майнового характеру, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як вбачається з позовної заяви, ціна позову становить 1022183 грн.

Отже, 1% від ціни позову становить 10221 грн.

Відповідно ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», максимальний розмір судового збору становить 9605 грн. (5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб).

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що при подачі позовної заяви позивачці необхідно було сплатити 9605 грн. судового збору.

До клопотання про зменшення суми сплати судового збору позивачкою доданий витяг ПАТ КБ «ПриватБанк» від 10 січня 2019 року, з якого вбачається, що в 2018 року позивачко отримано дохід - пенсію на загальну суму 17744 грн. 51 коп.

Обгрунтовуючи клопотання про зменшення суми сплати судового збору, позивачка вказує на те, що підставою для звернення до суду є захист житлових прав.

Суддя вважає, що предметом позову не є захист житлових прав позивача, оскільки спір виникає з зобов'язальних правовідносин щодо повернення боргу.

Разом з тим, Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950), Рекомендація щодо заходів, які полегшують доступ до правосуддя № R (81)7, прийнята Комітетом міністрів Ради Європи 14 травня 1981 року, та практика Європейського суду з прав людини під час застосування цієї Конвенції не визнають необхідність сплати судових витрат обмеженням права доступу до суду. Разом із тим, ураховуючи положення пункту 1 статті 6 Конвенції та прецедентну практику Європейського суду з прав людини (зокрема, рішення від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» (Kreuz v. Poland)), сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права, та має переслідувати законну мету.

У зв'язку із цим при здійсненні правосуддя у цивільних справах суди повинні вирішувати питання, пов'язані з судовими витратами (зокрема, щодо відстрочення та розстрочення судових витрат, зменшення їх розміру або звільнення від їх сплати), у чіткій відповідності до ЦПК України, Закону України «Про судовий збір», а також інших нормативно-правових актів України, забезпечуючи при цьому належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справ, з одного боку, та інтересами позивача (заявника) щодо можливості звернення до суду, з другого боку.

Відповідно до ч.1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

З пункту 29 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» вбачається, що відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Враховуючи те, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік, суддя, враховуючи принцип пропорційності, приходить до висновку зменшити позивачці розмір судового збору з 9605 грн. до 4000 грн.

Підстав для звільнення позивача від сплати судового збору з при подачі позовної заяви не встановлено.

Відповідно до п.3 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», порядок звернення до суду за судовим захистом урегульовано ЦПК. Подання заяви до суду має відбуватись із дотриманням певних умов. Зокрема, частиною п'ятою статті 119 ЦПК передбачено, що до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору. Отже, якщо сплата судового збору згідно з вимогами закону є обов'язковою, то наслідком недотримання цієї умови є залишення позовної заяви без руху, а у разі, якщо документ, що підтверджує сплату судового збору (частина п'ята статті 119 ЦПК), не буде поданий у строк, установлений судом, - визнання заяви неподаною та її повернення позивачеві (стаття 121 ЦПК) або залишення заяви без розгляду.

Разом із тим, якщо позивачем (заявником) заявлено клопотання про відстрочення або розстрочення судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його оплати відповідно до статті 82 ЦПК, то наслідки, передбачені статтею 121 ЦПК, застосовуються лише за умови відмови в задоволенні такого клопотання, про що постановляється відповідна ухвала.

Відповідно до ч.4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

За таких обставин з метою усунення недоліків позовної заяви, позивачу необхідно додати до позову документи про сплату судового збору в сумі 4000 грн.

Банківські реквізити для сплати судового збору при зверненні до Придніпровського районного суду м. Черкаси:

Отримувач коштів:

УК у м.Черкасах/Придніпр.р-н/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38031150

Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача (МФО): 899998

Рахунок отримувача: 3003

Код класифікації доходів бюджету: 22030101

Призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Придніпровський районний суд м. Черкас (назва суду, де розглядається справа)

Згідно ст. 185 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення без руху.

Керуючись ст.ст.136 175, 177, 185 ЦПК України, ст. 4, 8 Закону України «Про судовий збір», -

ухвалив:

Клопотання ОСОБА_1 про зменшення уми судового збору задовольнити.

Зменшити ОСОБА_1 суму судового збору, яка підлягає сплаті при подачі позовної заяви з з 9605 грн. до 4000 грн.

Позовну заяву ОСОБА_1 до до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про стягнення грошових коштів, або відшкодування майна в натурі - залишити без руху.

Надати позивачу для виправлення зазначених недоліків заяви строк - десять днів з дня отримання копії цієї ухвали.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк заяву вважати неподаною та повернути позивачу зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала суду в частині визначення розміру судових витрат може бути оскаржена в апеляційному порядку до апеляційного суду Черкаської області, через Придніпровський районний суд м. Черкаси шляхом подання апеляційної скарги протягом п'ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Р. В. Демчик