ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
____________________________________________________________________________________
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 січня 2019 року Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді - Соловей Г.В.,

з участю секретаря - Момот Л.С.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м.Фастові Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

в с т а н о в и в:

07.12.2018 року позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2 про розірвання шлюбу посилаючись на те, що з відповідачем перебувають у зареєстрованому шлюбі. Від спільного життя мають сина собіянського ОСОБА_3. Спільне життя з відповідачем не склалося, через різні характери та погляди на життя. Спільне господарство не ведуть. Подальше сумісне життя і збереження сімї неможливе.

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 29.12.2018 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання.

В підготовче судове засідання позивач не з'явилася, просила справу розглянути в її відсутність, позовні вимоги підтримує, прізвище після розірвання шлюбу залишити «ОСОБА_1» та визначити місце проживання сина разом з нею.

В підготовче судове засідання відповідач не з'явився, через канцелярію суду подав письмову заяву в якій позовні вимоги визнає та не заперечує проти їх задоволення, справу розглянути в його відсутність. Проти постановлення рішення в підготовчому судовому засіданні не заперечував.

Дослідивши письмові докази по справі, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню частково.

Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Матеріалами справи встановлено, що 12 травня 2012 року між сторонами зареєстровано шлюб Виконавчим комітетом Ковалівської сільської ради Васильківського району Київської області, актовий запис № 16. Від подружнього життя мають сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. На даний час сторони шлюбні стосунки не підтримують, спільне господарство не ведуть, примирення не можливе.

Згідно ст.56 Сімейного Кодексу України примушування до збереження шлюбних відносин є порушенням права чоловіка, дружини на особисту свободу.

Відповідно до статті 113 Сімейного Кодексу України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Згідно зі ст.ст. 160, 161 СК України місце проживання дитини, яка не досягла десяти років, визначається за згодою батьків.

У випадку, якщо мати та батько, які проживають окремо, не дійшли згоди щодо того, з ким із них буде проживати малолітня дитина, спір між ними може вирішуватися органом опіки та піклування або судом.

Як вбачається з позовної заяви, позивач вказує на той факт, що за їх спільною домовленістю з чоловіком, дитина залишиться проживати з нею. Доказів, того що відповідачем чиняться перешкоди, відносно місця проживання дитини позивачем не надано. З огляду на це позовні вимоги щодо визначення місця проживання дитини до задоволення не підлягають і є передчасними.

У відповідності до ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Керуючись ст.4,12,13,81-83,200,265 ЦПК України, на підставі ст.56,110,112,113,161 Сімейного Кодексу України, суд

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити частково.

Шлюб зареєстрований 12 травня 2012 року Виконавчим комітетом Ковалівської сільської ради Васильківського району Київської області, актовий запис № 16 між ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, ідент.номер - НОМЕР_1, зареєстр.: АДРЕСА_2 та ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, ідент.номер - НОМЕР_2, прож.: АДРЕСА_1 розірвати.

Прізвище після розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишити набуте в шлюбі - «ОСОБА_1».

В іншій частині позову відмовити.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Головуючий суддя Г.В. Соловей