справа № 274/3838/18
провадження № 2/0274/628/19
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

(заочне)

28.03.2019 року м. Бердичів

Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області в складі: головуючого судді Вдовиченко Т.М., за участю секретаря судового засідання - Рудич М.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Бердичеві Житомирської області в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -

В с т а н о в и в :

В серпні 2018 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою, згідно якої просить визнати відповідача ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 таким, що втратив право користування жилим приміщенням - будинком № 20 по вул. Новій в м. Бердичеві Житомирської області.

Позовні вимоги обґрунтовує тим, що він є власником 1/2 частки будинку № 20 по вул. Новій в м. Бердичеві Житомирської області. Співвласником іншої 1/2 частки будинку є його племінник - ОСОБА_3 Відповідач ОСОБА_2, син позивача, у зазначеному будинку прописаний, але не проживає більше року, оскільки веде бродяжницький спосіб життя, де проживає відповідач на даний час, адреса його місцезнаходження позивачу невідома. Факт реєстрації відповідача в належній позивачу частині будинку заважає повноцінно ним користуватися та розпоряджатися, змушує нести додаткові витрати по сплаті комунальних послуг.

Позивач звернувся до суду з письмовою заявою в якій вказав, що позов підтримує повністю, просить справу розглянути в його відсутності, не заперечує проти ухвалення заочного рішення.

Відповідач, у встановлений судом строк, відзиву на позовну заяву не надав, про дату, час та місце судового розгляду справи повідомлявся шляхом оголошення, яке розміщене на офіційному веб-сайті Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області, в судове засідання не з'явився, причини неявки суду не повідомив.

Третя особа ОСОБА_3 в судове засідання не з'явився, надав заяву, відповідно до змісту якої просив справу розглянути без його участі, уточнив, що проти позову не заперечує.

Суд, за письмовою згодою позивача, ухвалює заочне рішення при заочному розгляді справи, що не суперечить вимогам ст. 280 ЦПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

За таких обставин суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних та доказів.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про часткове задоволення позовних вимог.

В судовому засіданні встановлено, що позивач ОСОБА_1 є власником 1/2 частки будинку № 20 по вул. Новій в м. Бердичеві Житомирської області, відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом від 31.07.2015 року.

Відповідно до договору дарування від 28.10.2015 року власником іншої 1/2 ідеальної частки будинку № 20 по вул. Новій в м. Бердичеві Житомирської області є ОСОБА_3.

В частині будинку, яка належить позивачу зареєстрований його син - відповідач ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, що підтверджується довідкою МК ВЖРЕП № 7 від 12.07.2018 року.

Факт не проживання відповідача ОСОБА_2 в зазначеному вище будинку підтверджується копіями письмових доказів, що містяться в матеріалах справи, зокрема: актами МК ВЖРЕП № 7 від 26.06.2018 року та від 23.07.2018 року.

Згідно ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном.

Відповідно до ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Відповідно до ч. 2 ст. 405 ЦК України член сім'ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.

Пленум Верховного Суду України у постанові «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України» від 12.04.1985 року № 2 підкреслив, що правильний і своєчасний розгляд житлових спорів є гарантією реального здійснення конституційного права особи на житло, захисту прав і охоронюваних законом інтересів державних органів, підприємств, установ, організацій у здійсненні покладених на них завдань щодо управління житловим фондом, його експлуатації і збереження. Досконалий розгляд житлових спорів є запорукою своєчасного, реального здійснення конституційного права громадян на житло і зміцнення законності у житлових правовідносинах.

Реалізація встановлених конституційних гарантій, поряд з іншими, відображається в збереженні житла за його власниками без обмежень, та в гарантії збереження житла за членами сім'ї власника жилого приміщення протягом року (ст. 405 ЦК України). Не проживання у жилому приміщенні понад встановлений строк без поважних причин, дають підстави для визнання цих осіб в судовому порядку такими, що втратили права користування ним.

Зважаючи на викладене, беручи до уваги, що відповідач не проживає у місці реєстрації більше одного року, суд приходить до висновку, що останній втратив право на користування будинком № 20 по вул. Новій в м. Бердичеві Житомирської області.

Що стосується позовних вимоги в частині зняття з реєстрації відповідача, в їх задоволенні слід відмовити, так як зазначені вимоги на думку суду є передчасними та суд не в змозі встановити в майбутньому порушення прав позивача третьою особою.

Згідно ст. 7 Закону України "Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні" зняття з реєстрації місця проживання здійснюється на підставі, зокрема, рішення суду про позбавлення права користування житловим приміщенням.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, шляхом зняття з реєстрації місця проживання, підлягає частковому задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 141, 263, 265, 280 ЦПК України, ст.ст. 317, 391, 405 ЦК України, ст. 7 Закону України "Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні", суд,-

В и р і ш и в :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням задовольнити частково.

Визнати ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3 таким, що втратив право користування жилим приміщенням - будинком № 20 по вул. Новій в м. Бердичеві Житомирської області.

В задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов'язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно п.п.15.5 п. 15 Перехідних положень ЦПК України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги можуть також подаватися учасниками справи до або через відповідні суди.

Суддя Т.М.Вдовиченко