УХВАЛА
30.07.2019 року Провадження №2/425/621/19
Справа №425/2582/19
місто Рубіжне Луганської області
Рубіжанський міський суд Луганської області у складі головуючого судді Москаленко В.В. вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення від права спадкування за законом та визнання недостойним спадкоємцем, -
25 липня 2019 року до Рубіжанського міського суду Луганської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення від права спадкування за законом та визнання недостойним спадкоємцем, в якій позивач просить усунути відповідача від права на спадкування за законом спадщини, яка відкрилась після смерті батьків ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 ; скасувати заповіт та визнати спадкоємця негідним по заповіту.
Даний позов не відповідає вимогам, встановленим статтями 175, 177 ЦПК України, а саме:
- у позовній заяві не вказано місце проживання чи перебування, поштовий індекс, реєстраційний номер облікової картки платника податків за його наявності або номер і серію паспорта відповідача, відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти сторін;
- позивач не зазначає чи наявні у нього або в іншої особи оригінали наданих суду письмових доказів;
- зі змісту позову не вбачається, які саме порушення вимог чинного законодавства при посвідченні заповіту були допущені, і яким чином вони порушують права позивача.
Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).
Позивач у позовній заяві вказує, що після смерті матері вона зверталася до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, але їй було відмовлено.
При цьому, згідно п. 23 Постанови № 7 Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008, свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину (яка згідно п. 24 повинна бути у вигляді обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину) особа може звернутись до суду в порядку позовного провадження.
Однак позивачем не надано суду постанови про відмову в оформленні права на спадщину.
Відповідно до ч. 6 ст. 177 ЦПК України до заяви про визнання акта чи договору недійсним додається також копія (або оригінал) оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребовування.
Отже, позивачу необхідно надати суду копію заповіту, який вона просить скасувати, при цьому, у разі неможливості надання доказів позивач, разом з поданням позовної заяви має право відповідно до ч. 1 ст. 84 ЦПК України подати до суду клопотання про витребування доказів, якщо такий доказ вона не може подати самостійно і позивач здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання доказу.
Також, відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою сплачується судовий збір в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Згідно ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.
З позовної заяви вбачається, що позивачем заявлено дві вимоги немайнового характеру.
Законом України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» від 23.11.2018 № 2629-VIII встановлено прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 2019 року у розмірі 1921,00 гривні, отже 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб складає - 768,40 гривень.
Згідно наданої до суду квитанції ОСОБА_2 сплачено судовий збір у розмірі 768,40 гривень, отже судовий збір сплачено не в повному обсязі лише за одну позовну вимогу немайнового характеру.
Таким чином позивачу слід доплатити 768,40 гривень судового збору та надати суду оригінал відповідного документу, підтверджуючого оплату або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Також, у резолютивній частині позовної заяви міститься клопотання позивача про витребування доказів, а саме: витребувати спадкову справу відкриту після смерті її батьків ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .
Відповідно до ч. 3 ст. 177 ЦПК України у разі необхідності по позовної заяви додається клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів тощо.
Відповідно ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. У клопотанні повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу. У разі задоволення клопотання суд своєю ухвалою витребовує відповідні докази.
Позивач, відповідно до вимог ч. 2 ст. 84 ЦПК України не зазначила у клопотанні про вжиті нею заходи для отримання цих доказів самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання даних доказів та не вказала звідки саме їх необхідно витребувати.
Крім того, в прохальній частині заяви міститься клопотання заявника про виклик свідків, яке не відповідає вимогам ст. 91 ЦПК України.
Стаття 91 ЦПК України передбачає, що виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи, у якій зазначається його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання, а якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, - до початку першого судового засідання у справі.
Враховуючи викладене, заявнику необхідно подати належним чином оформлену заяву про виклик свідків.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. ст. 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
За таких обставин відповідно до вимог ч. 1 ст. 185 ЦПК України дана позовна заява підлягає залишенню без руху.
Керуючись ст. ст. 84, 175-177, 185 ЦПК України, -
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення від права спадкування за законом та визнання недостойним спадкоємцем - залишити без руху.
Надати позивачу семиденний строк для виправлення вказаних недоліків, який відраховується з дня отримання копії ухвали про залишення заяви без руху.
Роз`яснити позивачу, що в разі невиконання вказаних в ухвалі вимог, заява буде вважатись неподаною і повернута позивачеві. Повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.
Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя: В.В. Москаленко