Справа № 548/2169/19
Провадження № 2/548/738/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25.11.2019 року Хорольський районний суд Полтавської області в складі:

головуючого судді Старокожка В.П.,

за участю секретаря судового засідання Комаренко В.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Хоролу в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Андріївської сільської ради Хорольського району Полтавської області про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

Позиція позивача та заперечення відповідача, процесуальні дії, вчинені по справі.

Позивач звернувся до Хорольського районного суду з вищевказаним позовом.

На обґрунтування позову зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його баба ОСОБА_2 , останнім місцем проживання якої було с. Козубівка. Після її смерті відкрилася спадщина на належне їй майно, однак після звернення до нотаріальної контори позивачу роз`яснено, що він, як спадкоємець першої черги за правом представлення, пропустив визначений законом строк для прийняття спадщини та має підтвердити факт родинних зв`язків зі спадкодавицею у зв`язку з розбіжностями у прізвищах у наданих нотаріусу документів про рідство, тому на підставі ст. 315 ЦПК України та ч. 3 статті 1272 ЦК України позивач просив суд встановити факт родинних відносин між ОСОБА_1 та спадкодавицею ОСОБА_2 , як між онуком та бабою, а також визначити позивачу додатковий строк для прийняття спадщини строком два місяці.

22.10.2019 року по справі було відкрито провадження та призначено справу до розгляду в порядку загального позовного провадження.

Представник відповідача у підготовче судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, протягом строку, встановленого судом, відзив на позов до суду не направив, натомість направив на адресу суду клопотання, в якому просить розглянути справу у відсутність представника відповідача за наявними у справі матеріалами, при винесенні рішення покладається на розсуд суду.

Позивач у судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, у позовній заяві просив суд розглянути справу у його відсутність за наявними у справі матеріалами.

Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши матеріали справи, дослідивши докази по справі, суд вважає, що за результатами судового провадження має бути ухвалене рішення, яким вимоги позивача підлягають частковому задоволенню з наступних підстав.

Фактичні обставини, встановлені судом.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , останнім місцем проживання якої було с. Козубівка, що підтверджується копією Свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 .

З довідки Андріївської сільської ради Хорольського району Полтавської області від 20.08.2018 року слідує, що на момент смерті ОСОБА_3 з нею проживали та були зареєстровані дочка ОСОБА_4 та онук ОСОБА_5 .

В листі нотаріуса від 24.09.2018 року зазначено, що позивачем пропущено строк для прийняття спадщини померлої ОСОБА_2 , разом з тим, спадкова справа на майно померлої не відкривалась у Хорольській держнотконторі, однак на час відкриття спадщини разом зі спадкодавицею проживала її дочка ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , а також онук ОСОБА_5 .

Судом також встановлено, що позивачу відмовлено у реєстрації спадкових справ у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , та розбіжностями у документах, що підтверджують рідство ОСОБА_1 зі спадкодавицею, що підтверджується листом нотаріуса від 24.09.2018 року.

Норми права, застосовані судом.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Одним із принципів цивільного судочинства є диспозитивність, який полягає у тому, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявленою нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Учасник справи, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (ст.13 ЦПК України).

Статтею 12 ЦПК України передбачено, що учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом та кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно з ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму ВСУ № 7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

У відповідності до положень ст.ст. 1269, 1270 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину за законом чи за заповітом, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори по місцю відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини до 6 місяців з дня смерті спадкодавця.

Якщо заява про прийняття спадщини спадкоємцем не була подана вчасно, то за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ч. 3 ст.1272 ЦК України).

Відповідно до ч. 2 ст. 315 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Мотивована оцінка аргументів сторін.

Незважаючи на те, що у позивача наявні документи з розбіжностями у прізвищах спадкодавця та спадкоємця, на думку суду, факт родинних відносин між померлою ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , як між бабою та онуком, підтверджується письмовиими поясненнями свідків ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , з яких вбачається, що померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 та позивач ОСОБА_1 є рідними бабою та онуком.

Встановлення зазначеного факту має юридичне значення, оскільки необхідне позивачу для оформлення спадщини, яка відкрилася після смерті спадкодавиці ОСОБА_2 .

Разом з тим, суд не вбачає підстав для задоволення позовної вимоги щодо визначення ОСОБА_1 додаткового строку для прийняття спадщини, виходячи з наступного.

З матеріалів справи вбачається, що спадщину після смерті ОСОБА_2 прийняла її донька ОСОБА_4 , яка згідно інформації завідувача Хорольської держнотконтори Решти ОСОБА_8 від 24.09.2018 року за № 659/01-16, не подавала заяви про відмову від прийняття спадщини, а значить є такою, що прийняла спадщину за законом після смерті ОСОБА_2 .

З матеріалів справи (довідка нотаріуса) вбачається, що ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , даних про прийняття спадщини її родичами немає.

Виходячи з того, що спадщина (права та обов`язки) після смерті ОСОБА_2 перейшли до її спадкоємця ОСОБА_4 повністю, підстав для надання додаткового строку позивачу ОСОБА_1 для прийняття спадщини після ОСОБА_9 немає.

Суд констатує, що в даному випадку позивач мав би право претендувати на спадщину після смерті ОСОБА_4 за умови, що ніхто після її смерті не прийняв спадщину та доведеності факту родинних відносин позивача та ОСОБА_4 .

Керуючись ст.ст. 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. 3, 4, 12, 13, 76 81, 133, 200, 206, 259, 263-265, 268, 273, 315 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1

( ІНФОРМАЦІЯ_3 , адреса: АДРЕСА_1 , паспорт серії НОМЕР_2 , ІПН: НОМЕР_3 )

до Андріївської сільської ради Хорольського району Полтавської області

(, адреса: с. Андріївка, вул. Шевченка, буд. 1, Хорольського району Полтавської області, 37850)

про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для прийняття спадщини

задовольнити частково.

Встановити факт того, що померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 є бабою ОСОБА_1 .

В задоволенні іншої частини позовних вимог відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення може бути оскаржене протягом 30 (тридцяти) днів з дня його проголошення шляхом подачі відповідної заяви до Полтавського апеляційного суду або, у відповідності до п. 15.5 ч. 1 Перехідних положень ЦПК України, до Хорольського районного суду Полтавської області (до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи). Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Дата складання повного тексту судового рішення: 25.11.2019

Головуючий