№ 207/1089/19
№ 2/207/974/19
02 грудня 2019 року Баглійський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області у складі:
головуючого судді -Тюлюнової В.Г.
при секретарі - Куцевол Л.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у м.Кам`янське справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.
28.03.2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 , в якій посилається на те, що з листопада 2018 року не підтримують шлюбні відносини. Постійні конфлікти , суперечки привели до розпаду сім`ї. Наполягає на розірванні шлюбу. Спору про майно, житло між нею і відповідачем немає.
В судовому засіданні позивачка підтримала позов та просила його задовольнити, наполягала на ухваленні заочного рішення , оскільки відповідач ухиляється від явки до суду.
Половину судових витрат, які вона сплатила при зверненні до суду у розмірі 384,20 грн., стягнути з відповідача на її користь.
Відповідач ОСОБА_2 з 28.03.2019 року по 02.12.2019 року до суду не з`явився, будучи належним чином повідомлений про місце , час та дату судового розгляду, про поважні причини неявки не повідомив, відзиву на позов не направив, заяви про розгляд справи за його відсутності не надав, тому суд вважає за можливе згідно зі ст.. 280 ЦПК України розглянути позовні вимоги за його відсутності , ухваливши заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, оскільки позивачка наполягає на такому вирішенні справи.
Суд, взявши до уваги позицію позивачки, дослідивши письмові докази у справі , прийшов до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до ч.2 ст.112 Сімейного Кодексу України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Сторони перебувають у шлюбі з 27 липня 2012 року. Шлюб зареєстрований Заводським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дніпродзержинського міського управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис №237.
Від шлюбу мають малолітню доньку, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживає з матір`ю і знаходиться на її утриманні.
З листопада 2018 року подружжя не підтримують шлюбні відносини. Суд надавав їм строк для примирення. Позивачка не бажає зберігати сім`ю, тому що відповідач нічого не зробив для збереження сім`ї. Спору про майно, житло між подружжям не має. Мати не перешкоджає батькові спілкуватися з дитиною.
Витрати у вигляді судового збору просить поділити порівну, стягнувши з відповідача на її користь 384,20 грн. Прізвище після розірвання шлюбу не бажає змінювати, тому що дитина носить прізвище батька.
Виходячи з викладеного, керуючись ст..ст.110,112 Сімейного Кодексу України, ст..ст.12,13,81,141.256-268,280-284 ЦПК України, суд
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюб задовольнити.
Шлюб, зареєстрований 27 липня 2012 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у Заводському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Дніпродзержинського міського управління юстиції Дніпропетровської області, актовий запис №237, які мають неповнолітню дитину: доньку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка проживає з матір`ю, спір про майно, житло між подружжям відсутній, розірвати.
Стягнути з ОСОБА_2 судові витрати у розмірі 384,20 грн. на користь ОСОБА_1 .
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач та третя особа мають право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України. Повторне заочне рішення позивач та відповідач можуть оскаржити в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржено з загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Головуючий суддя В.Г.Тюлюнова