Коростишівський районний суд Житомирської області
Справа № 280/597/18
Провадження № 2-ві/935/19/19
У Х В А Л А

09 грудня 2019 року м.Коростишів

Суддя Коростишівського районного суду Житомирської області Рибнікова М.М., за участю секретаря судових засідань Бондаренко Н.С., розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід головуючого судді у цивільній справі №280/597/18 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_1 та за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_2 про виділ частки в натурі ,-

ВСТАНОВИВ :

До Коростишівського районного суду Житомирської області звернувся ОСОБА_1 з даним позовом, який, відповідно до протоколу автоматизованого розподілу розподілений судді Коростишівського районного суду Василенку Р.О.

29.11.2019 позивачем ОСОБА_1 подано заяву про відвід головуючого судді, в обґрунтування якої зазначив, що має сумнів щодо неупередженості судді Василенка Р.О., оскільки судом після судових дебатів не було ухвалено рішення, проте надано можливість іншій стороні надати додаткові докази у справі, а крім того посилається, як на підставу відводу головуючого судді у справі не направлення повісток на його адресу. Зазначене викликає сумнів в об`єктивності судді Василенка Р.О. та дає обґрунтовані на думку заявника підстави для недовіри.

Згідно положень ч.8 ст.40 ЦПК України суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи чи вразі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Вивчивши заяву про відвід головуючого у справі, суддя дійшов наступного висновку.

Положеннями ст.36 ЦПК України визначено підстави, за наявності яких суддя не може брати участь у розгляді справи та підлягає відводу, зокрема: якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі; якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; якщо він є членом сім`ї або близьким родичем сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді; у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, а також за наявності обставин, передбачених ст.37 ЦПК України.

За правилами ч.3 ст.39 ЦПК України, відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Як вбачається з матеріалів цивільної справи 280/597/18, заявник ОСОБА_1 протягом судового розгляду цивільної справи повідомлявся про дату час проведення судових засідань належним чином, про що свідчать, у тому числі, рекомендоване повідомлення про вручення судової повістки особисто адресату, а також довідки про доставку відповідних смс-повідомлень.

У відповідності до положень ст.244 ЦПК України, якщо під час ухвалення рішення виникає потреба з`ясувати будь-яку обставину шляхом повторного допиту свідків або вчинення певної процесуальної дії суд, не приймаючи рішення, постановляє ухвалу про поновлення судового розгляду. Розгляд справи у такому випадку проводиться виключно у межах з`ясування обставин, що потребують додаткової перевірки. Після закінчення поновленого розгляду справи суд залежно від його результатів відкриває судові дебати з приводу додатково досліджених обставин і виходить до нарадчої кімнати для ухвалення рішення або, якщо вчинення необхідних процесуальних дій у даному судовому засіданні виявилося неможливим , оголошує перерву.

Як вбачається з журналу судового засідання від 09.09.2019, головуючим суддею, після видалення до нарадчої кімнати для ухвалення рішення у справі, поновлено судовий розгляд про що постановлено відповідну ухвалу.

Отже, дії головуючого судді у справі у повній мірі відповідають положенням ст.244 ЦПК України та жодним чином не порушують прав та законних інтересів учасників справи. Будь-яких доказів, які б підтверджували пряму чи опосередковану заінтересованість головуючого судді в результаті розгляду даної справи або наявність обставин, які викликають сумнів у його неупередженості при розгляді даної справи, з матеріалів справи та доводів заяви про відвід не вбачається.

При цьому, суддя звернутає увагу, що ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано право кожного на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Згідно з усталеною практикою Європейського Суду з прав людини існування безсторонності суду для цілей п.1 ст. 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: (і) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (іі) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності. Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

При визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в безсторонності певного судді позиція особи, про яку йдеться, має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими, іншими словами, «має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється». Адже йдеться про необхідність забезпечення довіри, яку суди в демократичному суспільстві повинні вселяти у громадськість (Рішення ЄСПЛ у справі «Мироненко і Мартенко проти України», «Олександр Волков проти України»).

Враховуючи вищевикладене, оскільки наведені заявником підстави для відводу судді не обґрунтовані, заява про відвід головуючого судді по справі не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 36, 39, 40, 260 ЦПК України, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід головуючого судді у справі №280/597/18 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_1 та за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_2 про виділ частки в натурі - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М.М.Рибнікова