Справа № 309/3099/18
Провадження № 2/309/548/19
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
19 лютого 2019 року м. Хуст
Хустський районний суд Закарпатської області
в особі головуючого судді Кемінь В.Д.
з участю секретаря судового засідання Плиска Т.Ю.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Хуст цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право на користування житловим приміщенням -
ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом про визнання відповідача ОСОБА_2 таким, що втратив право на користування житловим приміщенням будинку № 12, що розташований в с. Чертіж вул. Бічна, Хустського району, Закарпатської області. Позов мотивовано тим, що позивачка є власником вказаного житлового будинку, що підтверджується відповідним договором дарування від 24.06.2016 року, посвідченим приватним нотаріусом Хустського нотаріального округу ОСОБА_3 за реєстровим номером 4472. У вказаному будинку рахується зареєстрованим з 29.09.1996 року її брат ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 Відповідач у належному їй будинку фактично не проживає, так як з 2000 року він проживав ІНФОРМАЦІЯ_2 після чого виїхав до РФ де практично перебуває і на даний час. Однак, відповідач з реєстрації не знявся і добровільно цього не робить через постійну відсутність в Україні. Відповідно до акту обстеження житлово-побутових і матеріальних умов у будинку №12 вул. Бічна с. Чертіж, Хустського району, встановлено що відповідач дійсно не проживає в будинку позивачки з 2000 року та виїхав до РФ, де проживає в ІНФОРМАЦІЯ_3. Дані обставини вказують на те, що відповідач у вказаному будинку не проживає, житлом не користується, не виконує обовязків повязаних з утримання житлового приміщення та оплатою комунальних послуг. Наявність реєстрації відповідача в її будинку перешкоджає у здійсненні нею права користування та розпорядження власними майном, тому вона звернулася до суду та просить задовольнити позов у повному обсязі.
В судове засідання позивачка ОСОБА_1 подала заяву про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги підтримала і просила суд їх задовольнити.
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не зявився з невідомих суду причин. Про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином шляхом вручення повідомлення рекомендованим відправленням за місцем його реєстрації, батькові відповідача - ОСОБА_4 Однак, жодних заяв та клопотань зі сторони відповідача про розгляд справи до суду не надходило.
З врахуванням наведеного, та у відповідності до порядку, визначеного ст. 223 ч. 4, ст. 247 ч. 2 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу у відсутності сторін і постановити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.
Дослідивши наявні матеріали справи, суд дійшов до висновку, що позов підлягає до задоволення з таких підстав.
Під час розгляду справи в судовому засіданні встановлено, що позивачка ОСОБА_1 є власником житлового будинку № 12, що розташований в с. Чертіж вул. Бічна, Хустського району, Закарпатської області. Право власності на будинок позивачка набула на підставі договору дарування від 24.06.2016 року, посвідченого приватним нотаріусом Хустського нотаріального округу ОСОБА_3 за реєстровим номером 4472. В даному будинку також прописаний брат позивачки ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_4, який з 2000 року не проживає в даному будинку. Відповідно до акту обстеження житлово-побутових і матеріальних умов, складеного депутатом Хустської міської ради від 14.09.2018 року відповідач по справі у будинку позивачки не проживає з 2000 року, так як з вказаного періоду виїхав до РФ і постійно проживає в ІНФОРМАЦІЯ_3.
Наявність реєстрації відповідача у будинку позивачки підтверджена паспортними даними відповідач та витягом з будинкової книги за адресою: с.Чертіж вул.Бічна №12, Хустського району, Закарпатської області.
Частиною 1 ст.319 ЦК України передбачено, що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд і має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.
Частиною 1 ст.321 ЦК України встановлено, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
Відповідно до ст.391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Частиною 2 ст.405 ЦК України передбачено, що член сім'ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
З огляду на встановлене суд констатує, що позивачка обґрунтовано та правомірно ставить вимоги до відповідача, про визнання його таким, що втратив право на користування житлом в її будинку, так як останній відповідно до ст.405 ЦК України втратив право на користування жилим приміщеннями в будинку позивачки.
Враховуючи наведене та керуючись ст.405ЦК України, ст. ст. 10, 12, 81, 211, 223, 247, 259, 263-265,280-284 ЦПК України суд, -
Визнати ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_5, таким, що втратив право на користування житловим будинком, що розташований в с. Чертіж вул. Бічна №12, Хустського району, Закарпатської області.
Дане рішення є підставою для зняття з реєстраційного обліку ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_5, за адресою с. Чертіж вул. Бічна №12, Хустського району, Закарпатської області.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Хустського

районного суду: підпис ОСОБА_5 В Д.

З оригіналом вірно:

Суддя Хустського

районного суду: ОСОБА_5