Провадження № 2/761/8798/2019
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 грудня 2019 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Піхур О.В., розглянувши матеріали позовної ОСОБА_1 до Головного Управління Національної поліції у Київській області, Державної казначейської служби України про відшкодування моральної шкоди, -

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2019 року до Шевченківського районного суду м. Києва надійшла позовна заява позовної ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ( АДРЕСА_1 , ІПН: НОМЕР_1 ) до Головного Управління Національної поліції у Київській області(01601, м.Київ, вул. Володимирська,15 ), Державної казначейської служби України (01601, м. Київ, вул. Бастіонна, 6, ЄДРПУО: 37567646) про відшкодування моральної шкоди.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 11 ЦПК України суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціни позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Позовна заява подана з додержанням вимог ст.ст.175-177 ЦПК України, віднесена до предметної, суб`єктної, інстанційної та територіальної юрисдикції суду.

Підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення, відмови у відкритті провадження відсутні.

Як передбачено ч.2 ст. 19 та п.4 ч.2 ст. 187 ЦПК України цивільне судочинство у порядку позовного провадження здійснюється за правилами загального та спрощеного провадження. Ці правила визначаються ухвалою суду про відкриття провадження.

Згідно ч. 1 ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: малозначні справи; що виникають з трудових відносин.

Відповідно до ч. 4 ст. 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів та поділ майна подружжя; щодо спадкування; щодо приватизації державного житлового фонду; щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; в яких ціна позову перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

При цьому, згідно з ч.3 ст. 274 ЦПК України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: ціну позову; значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно з ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Враховуючи вимоги ст.ст.274, 276, 277, 279 ЦПК України, ціну позову; значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, клопотання позивача про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд дійшов висновку про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Згідно ст. 278 ЦПК України, особливості подання заяв по суті справи у спрощеному позовному провадженні : відзив подається протягом п`ятнадцяти днів із дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Позивач має право подати до суду відповідь на відзив, а відповідач - заперечення протягом строків, встановлених судом в ухвалі про відкриття провадження у справі. Треті особи мають право подати пояснення щодо позову в строк, встановлений судом в ухвалі про відкриття провадження у справі, а щодо відзиву - протягом десяти днів із дня його отримання.

При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази (Глава 5 Розділу 1 ЦПК України) і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи (Глава 1 Розділу ІІІ ЦПК України), а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків (ч. 1 ст. 279 ЦПК України).

Згідно вимог ст. ст. 83, 178, 179, 180, 181 ЦПК України одночасно з направленням до суду: доказів (крім речових доказів), відзиву, відповіді на відзив, заперечення, пояснення третьої особи щодо позову або відзиву, їх копії повинні бути надіслані іншим учасникам справи, а суду надано документи, що підтверджують їх надіслання.

Керуючись ст.ст. 83, 178-181, 187-192, 260, 261, 274-279, 353 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Відкрити провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного Управління Національної поліції у Київській області, Державної казначейської служби України про відшкодування моральної шкоди в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін .

Відповідач у строк протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії цієї ухвали має право подати письмовий відзив на позовну заяву з обґрунтованими поясненнями по суті заявлених вимог і заяви з процесуальних питань, передбачені ст. ст. 182, 183 ЦПК України.

Позивач у строк протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання письмового відзиву відповідача на позовну заяву має право подати відповідь на відзив і заяви з процесуальних питань, передбачені ст. ст. 182, 183 ЦПК України.

Відповідач у строк протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання відповіді на відзив має право подати заперечення і заяви з процесуальних питань, передбачені ст. ст. 182, 183 ЦПК України.

Роз`яснити відповідачу, що в разі ненадання відзиву у встановлений строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Треті особи мають право подати пояснення щодо позову у строк протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії цієї ухвали, а щодо відзиву - протягом десяти днів із дня його отримання, а також протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії цієї ухвали подати заяви з процесуальних питань, передбачені ст. ст. 182, 183 ЦПК України.

Копію ухвали надіслати позивачу, копії ухвали та позовної заяви з доданими документами, надіслати учасникам справи.

Інформацію щодо справи учасники справи можуть отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки «Судова влада України»: http://sh.ki.court.gov.ua/sud2610/.

Ухвалу в частині порушення правил підсудності може бути оскаржено шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Відповідно до п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України (в редакції від 03.10.2017 року) : до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу, а саме, відповідно до ч.1 ст. 296 ЦПК України : апеляційна скарга подається апеляційному суду через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя