Справа № 629/165/19
Провадження № 2/629/571/19
27.03.2019 року м. Лозова
Лозівський міськрайонний суд Харківської області в складі: головуючого судді - Мицик С.А., при секретарі судових засідань - ОСОБА_1, розглянувши у відкритому судовому засіданні у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_4, про усунення перешкод у користуванні майном,-
Позивачка у судове засідання не з'явилася, надала заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала в повному обсязі та наполягала на їх задоволенні, проти винесення заочного рішення не заперечувала.
Третя особа у судове засідання не з'явився, надав заяву про розгляд справи за його відсутності, проти задоволення позову не заперечував.
Відповідач у судове засідання не з'явився, повідомлявся про час та місце судового розгляду належним чином, про причини неявки не повідомив, відзив на позов не надав.
Згідно до положення ч.3 ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з'явилися в судове засідання без поважних причин.
Відповідно до ч.4 ст.223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Виходячи з викладеного, зі згоди представника позивача, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України.
Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.
Згідно копії домової книги та довідки про склад сім'ї або зареєстрованих у житловому приміщенні/будинку осіб, наданої КП «Житлова управляюча компанія» 16.01.2019 року, довідки відділу з питань реєстрації місця проживання фізичних осіб та ведення реєстру громади Лозівської міської ради Харківської області від 29.01.2019 року № 679 ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, зареєстрований за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.17-18,22,28).
За змістом позовної заяви, відповідач не сплачує комунальні послуги, не несе інших витрат по утриманню житла та не приймає участі у спільному побуті. Позивачка не чинила ніяких перешкод у здійсненні права користування жилим приміщенням відповідачеві, особистих речей та майна, яке належить відповідачу в зазначеному будинку немає.
Згідно ст.15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення. Відповідно до вимог ч.1 ст.317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном. Статтею 391 ЦК України передбачено, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження майном. Відповідно до ст.47 Конституції України, кожен має право на житло. Ніхто не може бути примусово позбавлений житла інакше, як на підставі закону та за рішенням суду. Частиною першою статті 383 ЦК України та статтею 150 ЖК УРСР закріплені положення, відповідно до яких громадяни, які мають у приватній власності будинок (частину будинку), квартиру, користуються ним (нею) для особистого проживання і проживання членів їх сімей та інших осіб, мають право розпоряджатися цією власністю на свій розсуд. Частиною 1 ст.319 ЦК України передбачено, що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Згідно з положеннями статті 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Аналогічні висновки викладені в правовій позиції Верховного Суду України у справі №6-709цс16.
Що стосується позовної вимоги ОСОБА_2 про позбавлення відповідача права користування житловим приміщенням та зняття відповідача з реєстраційного обліку, то суд вважає, що з урахуванням предмету спору та заявлених позовних вимог, суб'єктного складу учасників судового розгляду та виходячи з норм ст.7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», де однією з підстав для зняття з реєстраційного обліку особи є рішення суду про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, яке набрало законної сили, - вказана позовна вимога підлягає задоволенню шляхом визнання відповідача таким, що втратив право користування житловим приміщенням, та вимога щодо зняття його з реєстрації задоволенню не підлягає, враховуючи, що будь-які дії реєстраційного органу позивачем не оскаржуються.
Керуючись ст.ст.12, 13, 76, 81, 89, 200, 206, 259, 264, 265, 268 ЦПК України, ст.ст.319, 383, 391 ЦК України, ст. 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», суд, -
Позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_4 про усунення перешкод у користуванні майном - задовольнити частково.
В задоволенні решти позовних вимог - відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного тексту заочного рішення суду. Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому Цивільно-процесуальним законодавством.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до апеляційного суду Харківської області. Відповідно до вимог п.15 Перехідних положень ЦПК України (в ред. з 15.12.2017 року) до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справи витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя С.А. Мицик