"17" січня 2019 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:
головуючого судді Гончарука В.П.
при секретарі Красновій І.В.
справу розглянуто без участі сторін
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи: ОСОБА_3, Комунальне підприємство ,,Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва» про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,-
Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням мотивуючи свої вимоги тим, що він є наймачем житлового приміщення, а саме квартири АДРЕСА_1.
Рішенням виконавчого комітету Дарницької районної Ради депутатів трудящих № 849 від 25.10.1976 року переоформлено особистий рахунок квартири АДРЕСА_1 на ОСОБА_1 у зв'язку з одержанням основним квартиронаймачем ОСОБА_4 іншої житлової площі.

В квартирі зареєстровані: позивач - ОСОБА_1; відповідач - ОСОБА_2 та третя особа ОСОБА_3

Відповідач ОСОБА_2 в квартирі АДРЕСА_1 не проживає з січня 2010 року, що підтверджується Актом про не проживання від 20.07.2015 року та від 30.06.2018 року складеного начальником ЖРЕО 404.

Позивач ОСОБА_1 надав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги просив задовольнити. Проти ухвалення заочного рішення не заперечував.

Відповідач ОСОБА_2 повідомлений судом належним чином за останньою відомою суду адресою його реєстрації, про час та місце розгляду справи в судове засідання повторно не з'явився і не повідомив суд про причини неявки.

Третя особа: ОСОБА_3 надала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала.

Третя особа: КП ,,Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва» в судове засідання не з'явився.

У відповідності до п.2 ч.1 ст. 280 ЦПК України, суд вважає можливим розглянути справу на підставі наявних в ній даних та доказів в порядку заочного розгляду.

Дослідивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи: ОСОБА_3, Комунальне підприємство ,,Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва» про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, підлягають до задоволення з наступних підстав.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 проживає в квартирі АДРЕСА_1.

Рішенням виконавчого комітету Дарницької районної Ради депутатів трудящих № 849 від 25.10.1976 року переоформлено особистий рахунок квартири АДРЕСА_1 на ОСОБА_1 у зв'язку з одержанням основним квартиронаймачем ОСОБА_4 іншої житлової площі.

В квартирі АДРЕСА_1 зареєстровані: позивач - ОСОБА_1; відповідач - ОСОБА_2 та третя особа ОСОБА_3

Відповідач ОСОБА_2 в квартирі АДРЕСА_1 не проживає з січня 2010 року, що підтверджується Актом про не проживання від 20.07.2015 року та від 30.06.2018 року складеного начальником ЖРЕО 404.

Необхідність визнати ОСОБА_2 таким, що втратив право користування жилим приміщенням, позивач обґрунтовує сплатою додаткових витрат на житлово-комунальні послуги.

Відповідно до ст.71 Житлового кодексу України при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім'ї за ними зберігається житлове приміщення на протязі шести місяців, а відповідно до ст.72 Житлового кодексу України визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки проводиться в судовому порядку.

Житлове законодавство передбачає правовий механізм, відповідно до якого особа може бути визнана такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та

безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності .

Згідно до положень ст. 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється відповідними органами реєстрації на підставі, зокрема, судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, про виселення, про визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою.

Аналізуючи зібрані по справі докази у їх сукупності, повно та всебічно з'ясувавши обставини справи, суд приходить до висновку , що позовні вимоги ОСОБА_1 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, підлягають до задоволення , наявні підстави для визнання відповідача таким, що втратив право користування житловою площею, а саме в квартирою АДРЕСА_1.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 71,72 Житлового кодексу УРСР, ст.ст. 81,280-283 Цивільного процесуального кодексу України, суд,

ухвалив:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи: ОСОБА_3, Комунальне підприємство ,,Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва» про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням - задовольнити.

Визнати ОСОБА_2 таким, що втратив право користування житловим приміщенням, а саме квартирою АДРЕСА_1.

Відомості щодо учасників справи:

Позивач - ОСОБА_1 зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_2.

Відповідач - ОСОБА_2 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2.

Третя особа: ОСОБА_3 зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_2.

Третя особа: Комунальне підприємство ,,Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва» м. Київ вул. Челябінська 9Г, р/р 0600 у банк АТ ,,Укрсиббанк" МФО 351005, , ІПН 30.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безспосередньо до Київського апеляційного суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

У відповідності до п.п. 15.5, п.п.15 п. 1 Розділу ХШ ПерехіднихПоложень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Суддя: