Суддя Попова В. О.
Справа № 644/9243/18
Провадження № 2/644/663/19
РІШЕННЯ

іменем України

28 січня 2019 року м. Харків

Орджонікідзевський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого судді - Попової В.О.,

за участю секретаря - Дашкової К.С.,

розглянувши у судовому засіданні в приміщенні Орджонікідзевського районного суду м. Харкова цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

в с т а н о в и в:

29.11.2018 року позивач звернулась до суду з позовом, в якому просить розірвати шлюб, укладений між нею та ОСОБА_2, який зареєстровано 08.04.2015 року Орджонікідзевским відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 116. Свої вимоги мотивувала тим, що спільне життя з відповідачем не склалось через постійні конфлікти, суперечки. Кожен з них має різні погляди на сімейне життя та ведення спільного господарства. У звязку з чим шлюбно-сімейні відносини були припинені. Проживають окремо з 15 червня 2018 року. Збереження шлюбу вважає неможливим. Примирення та відновлення шлюбно-сімейних стосунків неможливо. Діти залишаться проживати з нею. Після розірвання шлюбу просить залишити прізвище без змін «Малійчик». Також просить стягнути на її користь з відповідача сплачений нею судовий збір.

У судове засідання позивач не зявилась, повідомлялась своєчасно та належним чином. Через канцелярію суду надала заяву про розгляд справи у її відсутність, просила позов задовольнити. Зазначила, що шлюбно-сімейні відношення з відповідачем припинені з 15 червня 2018 року. Після розірвання шлюбу малолітні діти будуть мешкати з нею. На стягненні судового збору з відповідача не претендує. Просить її прізвище залишити без змін.

Відповідач у судове засідання не зявився, повідомлявся належним чином та своєчасно. Через канцелярію суду надав заяву, в якій просить розгляд справи проводити у його відсутність, зазначивши, що з позовними вимогами ОСОБА_1 до нього про розірвання шлюбу згоден. Просить розірвати шлюб. Шлюбно-сімейні відношення з позивачем припинені з червня 2018 року, мешкають окремо, спільне господарство не ведуть. Строк для примирення не потрібен, збереження шлюбу неможливе. Також зазначив, що після розірвання шлюбу неповнолітні діти ОСОБА_1 Суламіта та ОСОБА_3 будуть проживати з матірю.

У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, за відсутності всіх осіб, які беруть участь у справі, суд проводить розгляд цивільної справи без фіксування технічними засобами, за наявними у справі матеріалами.

Дослідивши письмові докази, які містяться в матеріалах справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що сторони перебувають у шлюбі з 08.04.2015 року, який зареєстрований Орджонікідзевским відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 116. Від шлюбних стосунків сторони мають неповнолітніх дітей: ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2. Сімейно-шлюбні відносини між сторонами припинено, шлюб носить формальний характер, спільне господарство не ведеться, на примирення не згодні.

Визнання відповідачем пред'явленого позову не суперечить вимогам закону, не порушує права та свободи інших осіб, а тому може бути прийнято судом.

Згідно статті 24 Сімейного Кодексу України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

За приписами ч. 3 ст. 56 СК України, кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини.

Згідно ч.1 ст.110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя, згідно ч.2 ст.112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, оскільки в ході засідання встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам позивача, що мають істотне значення.

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що збереження сім'ї є неможливим, а тому наявні підстави для розірвання шлюбу, оскільки подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу буде суперечити їх інтересам та інтересам їх дітей, а також положенням статті 51 Конституції України, відповідно до якої шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. За таких обставин, суд вважає, що шлюб підлягає розірванню. Спору про майно між сторонами немає. Питання щодо місця мешкання неповнолітніх дітей добровільно вирішено сторонами, питання про їх утримання на цей час не виникає .

Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Позивач виявила бажання після розірвання шлюбу залишити прізвище «Малійчик».

На підставі ст.ст. 24, 56, 105, 110, 112 Сімейного Кодексу України, керуючись ст.ст. 3, 12, 13, 81, 89, 141, 206, 263-266, 273 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

Позов ОСОБА_1 (місце реєстрації: 61172, АДРЕСА_1) до ОСОБА_2 (місце реєстрації: 38773, Полтавська область, Полтавський р-н, с. Минівка, вул. Гідності, буд. 26) про розірвання шлюбу - задовольнити.

Розірвати шлюб укладений 08.04.2015 року між ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, та ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4, який зареєстрований Орджонікідзевским відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 116.

Після розірвання шлюбу прізвище позивача залишити без змін "Малійчик".

Рішення суду після набрання ним законної сили надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Харківського апеляційного суду або через Орджонікідзевський районний суд м. Харкова. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене в день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення складено 28.01.2019 року .

Суддя Попова В.О.