ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 грудня 2019 року м. Бахмут

Донецький апеляційний суд у складі:

судді - доповідача Кішкіної І.В.,

суддів Азевича В.Б., Никифоряка Л.П.,

розглянувши в порядку письмового провадження цивільну справу № 234/18252/18 за позовом ОСОБА_1 до акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» про захист прав споживачів, визнання незаконним протоколу про порушення правил користування електроенергією для населення та вимоги про оплату вартості неврахованої електроенергії за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Краматорського міського суду Донецької області від 29 серпня 2019 року (суддя Кравченко О.Ю., повний текст рішення складено 06 вересня 2019 року),

в с т а н о в и в :

21 листопада 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго», яке перейменовано на АТ «ДТЕК Донецькі електромережі», про захист прав споживачів, визнання незаконним протоколу про порушення правил користування електроенергією для населення та вимоги про оплату вартості неврахованої електроенергії, посилаючись на те, що він є власником домоволодіння АДРЕСА_1 з 2003 року та споживачем електричної енергії, яку постачає відповідач. Він регулярно та в повному обсязі сплачує спожиту електричну енергію та з боку відповідача претензій не було. 15 листопада 2018 року працівниками РЕМ було складено акт №221616 про порушення ним правил користування електричною енергією для населення та його звинуватили у тому, що в будинку мається «самовільне підключення електроустановок (токоприймачів та електропроводки) до електричної мережі постачальника з порушенням схеми обліку, відсутня технічна можливість виявити місце самовільного підключення, відсутня технічна можливість виявити місце самовільного підключення. Споживач відмовився від часткового демонтажу конструкції». 19 листопада 2018 року він з`явився до РЕМ, де йому була вручена виписка з протоколу №320 засідання комісії з розрахунком суми необлікованої електроенергії в сумі 72666,15 грн. Вважає, що акт складений незаконно, оскільки на протязі останніх років працівники РЕМ щомісячно проводили зняття показів лічильника, огляд технічного стану лічильника та електропроводки. Ніяких претензій до нього не було. Ніяких пристроїв для крадіжки електроенергії в його будинку не було виявлено та вилучено, оскільки їх не має. Формулювання в акті не містить технічно обґрунтованих доказів порушення, підтверджених результатами інструментальних досліджень та технічної експертизи. Способи та факти крадіжки електроенергії не доведені, усі звинувачення ґрунтуються на завідомо неправдивій інформації та припущеннях. Просив суд визнати незаконним протокол №320 про порушення правил користування електричною енергією для населення від 19 листопада 2018 року, складений відносно нього посадовими особами відповідача, та визнати незаконними вимоги відповідача про сплату ним вартості необлікованої електроенергії у сумі 72666,15 грн.

Рішенням Краматорського міського суду Донецької області від 29 серпня 2019 року в задоволенні позову ОСОБА_1 до акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» про захист прав споживачів, визнання незаконним протоколу про порушення правил користування електроенергією для населення та вимоги про оплату вартості неврахованої електроенергії відмовлено.

З вказаним рішенням не погодився ОСОБА_1 та оскаржив його в апеляційному порядку, в апеляційній скарзі просить скасувати рішення суду та ухвалити нове судове рішення, яким задовольнити його позовні вимоги.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначає, що судом були невірно застосовані норми матеріального права, суд необґрунтовано зазначає що рішення комісії Краматорської РЕМ про оплату неврахованої електроенергії не може бути предметом судового розгляду і відсутнє право, що підлягає судовому захисту. Це є помилкою суду в правовій оцінці ситуації, так як позивач є споживачем послуг електропостачання за абонентським договором на постачання електроенергії. Також вимагаючи оплату «неврахованої» електроенергії, відповідач не надає ніяких доказів про споживання цієї електроенергії. Також в разі несплати «неврахованої» електроенергії відповідач незаконно знеструмить будинок позивача.

Відповідно до частин 1, 3 статті 368 ЦПК України у суді апеляційної інстанції справа розглядається за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою, в судовому засіданні з повідомленням учасників справи, крім випадків, передбачених статтею 369 цього Кодексу.

Відповідно до частини 1 статті 369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Згідно із частиною 13 статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Зважаючи на те, що предметом апеляційного оскарження є рішення суду у справі з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб та справа не відноситься до тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження, без виклику сторін.

Перевіривши доводи апеляційної скарги та матеріали справи, колегія суддів дійшла таких висновків.

Згідно із частиною третьою статті 3 ЦПК України, провадження в цивільних справа здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до частини першої статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Частиною першою статті 263 ЦПК України визначено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Судом першої інстанції встановлено та як вбачається з матеріалів справи, що ОСОБА_1 є власником домоволодіння АДРЕСА_1 , що підтверджується копією свідоцтва про право власності та витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно (а.с.6,7).

Позивач є побутовим споживачем електричної енергії, що надає відповідач АТ «ДТЕК Донецькі електромережі», за вказаною адресою.

15 листопада 2018 року працівниками АТ «ДТЕК Донецькі електромережі складений акт про порушення Правил користування електричною енергією для населення №221616, з якого вбачається, що представниками постачальника електричної енергії за участю споживача ОСОБА_1 було проведено перевірку, в ході якої встановлено, що споживач ОСОБА_1 при користуванні електричною енергією за адресою: АДРЕСА_1 порушив ПКЕЕН та умови договору, а саме було виявлене самовільне підключення електроустановок (токоприймачів або електропроводки) до електричної мережі, яка не є власністю енергопостачальника с порушенням схеми обліку, виявити яке представники постачальника електроенергії під час проведення контрольного огляду приборів обліку не мали можливості, змонтована розетка на кухні, під мийкою зі скритою електропроводкою, поза приладом обліку електроенергії, при включенні навантаження в розетку мікрохвильову піч, диск електролічильника не обертається, при відключені запобіжників (пробки-автомат) після лічильника, напруга у розетці є. Споживач відмовився від часткового демонтажу конструкції для виявлення місця самовільного підключення. Електрична енергія споживається, лічильником не обліковується. (а.с.8-9).

Вказаний акт №221616 від 15 листопада 2019 року містить три підписи представників енергопостачальника із зазначенням факту порушення, містить підпис споживача ОСОБА_1 із зазначенням, що він згоден з порушенням, та один примірник акту вручений споживачеві, про що є відповідна позначка.

З розписки вбачається, що позивач надав письмовий дозвіл 15 листопада 2018 року на дослідження електроустановок, електропроводки, приборів обліку, розташованих за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.29).

Відповідно до копії заяви від 19 листопада 2019 року ОСОБА_1 просив розглянути акт порушення ПКЕЕН № 221616 від 15 листопада 2018 року на засіданні комісії по розгляду актів порушення ПКЕЕН 19 листопада 2018 року (а.с.31).

Згідно протоколу засідання комісії Краматорського РЕМ АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» № 320 від 19 листопада 2018 року по розгляду акту про порушення ПКЕЕ для населення № 221616 від 15 листопада 2018 року, сума недооблікованої електроенергії становить 72666,15 грн. Розрахунок проведений за період з 17 листопада 2015 року по 15 листопада 2018 року згідно із п.3.3 Методики. Споживач ОСОБА_1 був присутній при розгляді акту про порушення ПКЕЕ для населення та отримав копію протоколу засідання комісії (а.с.10, 26).

20 листопада 2018 року позивачем було сплачено 14533,23 грн. в рахунок погашення заборгованості за актом від 15 листопада 2018 року №221616, а 21 листопада 2018 року ОСОБА_1 звернувся до відповідача із заявою про укладення графіку погашення заборгованості за вказаним актом (а.с.38).

21 листопада 2018 року між АТ «ДТЕК Донецькі електричні мережі» та ОСОБА_1 було укладено договір про погашення заборгованості за актом про порушення ПКЕЕН №221616 від 15 листопада 2018 року, відповідно до якого було затверджено графік погашення заборгованості терміном на 12 місяців (а.с.39).

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 суд першої інстанції виходив з того, що відсутній спір, який виключає можливість судового захисту позивача, оскільки відсутнє право, що підлягає такому захисту.

З такими висновками суд апеляційної інстанції погоджується.

Відповідно до змісту статей 11, 15 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного судочинства. Кожна особа має право на судовий захист.

Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення.

Способи захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють як закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав, як вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів дається встатті 16 ЦК України.

Як правило, власник порушеного права може скористатися не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту свого права. Частіше за все спосіб захисту порушеного права прямо визначається спеціальним законом і регламентує конкретні цивільні правовідносини.

Складений працівниками енергопостачальної організації акт про порушення ПРРЕЕ є лише фіксацією такого порушення, що було виявлено під час проведення перевірки дотримання цих Правил. Тому оскарження рішення, яке не встановлює для споживача будь-яких обов`язків і є різновидом претензії, не передбачено чинним законодавством як спосіб захисту прав.

Зазначені акт про порушення та протокол засідання РЕС можуть бути визнані як доказ (із наданням йому відповідної оцінки судом під час вирішення іншого спору), зокрема щодо відшкодування матеріальних збитків, при вирішенні якого суд зобов`язаний дати оцінку щодо дійсності цього акта та рішення відповідача про нарахування збитків.

Відсутність спору, у свою чергу, виключає можливість звернення до суду, оскільки відсутнє право, що підлягає судовому захисту.

При цьому апеляційний суд зазначає, що поняття «Спір, який не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства» слід тлумачити в більш широкому значенні, тобто як поняття, що стосується тих спорів, які не підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства, так і тих, які взагалі не підлягають судовому розгляду.

Таку правову позицію висловлено в постановах Великої Палати Верховного Суду від 22 березня 2018 року у справі №800/559/17, від 03 квітня 2018 року у справі №9901/152/18 та від 30 травня 2018 року у справі №9901/497/18.

Як вбачається з позовної заяви ОСОБА_1 він фактично просив визнати незаконним та скасувати рішення відповідача від 15 листопада 2018 року відносно нарахування неврахованої електроенергії у сумі 72666,15 грн.

Оскарження протоколу засідання комісії з розгляду актів про порушення, що є різновидом претензії, не передбачено чинним законодавством. Визнання вимоги про оплату збитків незаконною не передбачено чинним законодавством, оскільки сама вимога носить рекомендаційний характер і сторони у разі необхідності можуть вжити заходів для досудового врегулювання спору.

Складений відповідно до вимог вказаних вище ПКЕЕН відповідачем протокол також є лише фіксацією заподіяних внаслідок необлікованого використання електроенергії збитків.

Вказані документи (акт та протокол) у разі звернення постачальника електричної енергії із позовом до суду про відшкодування вказаних збитків можуть бути надані як докази, які повинні оцінюватись судом у сукупності з іншими належними доказами, а їх самостійне оскарження не передбачено чинним законодавством.

Оскарження порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, а також формули розрахунку відповідно до Методики повинно відбуватися виключно під час звернення постачальника електричної енергії з позовом до суду про відшкодування збитків, заподіяних внаслідок необлікованого використання електроенергії.

Таку правову позицію висловлено в постанові Верховного Суду у складі суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 08 лютого 2018 року у справі №285/1893/17.

У відповідності з положеннями статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов`язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.

З огляду на викладене, апеляційний суд дійшов висновку, що суд першої інстанції виніс обґрунтоване рішення про відмову ОСОБА_1 у задоволенні позову, оскільки обраний позивачем спосіб захисту прав шляхом подання позову про визнання незаконним та скасування рішення комісії з розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією, викладеного в протоколі її засідання № 320 від 19 листопада 2018 року, сам по собі не сприяє ефективному відновленню порушеного права.

Таку правову позицію висловлено в постанові Великої Палати Верховного Суду від 06 лютого 2019 року у справі №522/12901/17-ц.

Відповідно до частини 4 статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Посилання ОСОБА_1 в апеляційній скарзі на те, що суд необґрунтовано зазначив що рішення комісії Краматорської РЕМ про оплату неврахованої електроенергії не може бути предметом судового розгляду, не змінюють правових висновків суду першої інстанції та не є підставою для скасування цього рішення, в розумінні статті 376 ЦПК України, оскільки рішення, про яке йде мова позивачем, є елементом результату розгляду «ДТЕК «Донецькі електричні мережі» протоколу про порушення Правил користування електричною енергією.

Це рішення, а також інші дії відповідача у даній справі, можуть бути предметом дослідження та оцінки, в тому числі судом, при розгляді можливих вимог розгляду «ДТЕК «Донецькі електричні мережі» до споживача електричної енергії.

Таким чином, доводи, викладені в апеляційній скарзі, є безпідставними та не спростовують висновків суду першої інстанції, оскільки вони фактично зводяться до переоцінки доказів та незгодою з висновками суду по їх оцінці. Проте відповідно до вимог статті 89 ЦПК України оцінка доказів є виключною компетенцією суду, переоцінка доказів діючим законодавством не передбачена.

Вирішуючи даний спір, суд першої інстанції в достатньо повному обсязі встановив права і обов`язки сторін, обставини по справі, перевірив доводи і дав їм належну правову оцінку, ухвалив рішення, яке відповідає вимогам закону. Висновки суду обґрунтовані і підтверджені письмовими матеріалами справи.

За таких обставин, апеляційний суд вважає, що, вирішуючи спір, суд першої інстанції в повному обсязі встановив права і обов`язки сторін, що брали участь у справі, обставини справи, перевірив доводи і заперечення сторін, дав їм належну правову оцінку та ухвалив рішення, яке відповідає вимогам закону.

Тому підстав для скасування судового рішення не вбачається.

Не може бути скасоване правильне по суті і справедливе рішення суду з одних лише формальних міркувань.

Відповідно до статті 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких обставин апеляційний суд дійшов висновку, що апеляційну скаргу позивача необхідно залишити без задоволення, рішення суду першої інстанції без змін.

Керуючись статтями 374, 375, 381, 382 ЦПК України, апеляційний суд,

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Краматорського міського суду Донецької області від 29 серпня 2019 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена до касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Судді І.В. Кішкіна

В.Б. Азевич

Л.П. Никифоряк

Повний текст постанови складено 12 грудня 2019 року

Суддя-доповідач І.В.Кішкіна