Провадження №2/760/8420/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

/про залишення позовної заяви без руху/

28 листопада 2019 року суддя Солом`янського районного суду м. Києва Усатова І.А., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Управління житлово-комунального господарства та будівництва Солом`янської РДА в м. Києві про скасування свідоцтва про приватизацію, скасування договору купівлі-продажу, скасування рішення про державну реєстрацію прав на не нерухоме майно, скасування рішення про державну реєстрацію договору іпотеки та його обтяження, витребування з незаконного володіння квартири, суддя -

В С Т А Н О В И В :

Позивачка звернулася до суду з зазначеним позовом та просить:

скасувати свідоцтво про приватизацію двохкімнатної квартири, загальною площею 44 кв.м., розташованої за адресою: АДРЕСА_1 ;

скасувати договір купівлі-продажу №1080 та права власності на двокімнатну квартиру, загальною площею 44 кв.м., розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , виданий 10.09.2019 приватним нотаріусом Білоцерківського міського нотаріального округу Корнійчук В.І.;

скасувати рішення про державну реєстрацію прав на нерухоме майно, видане державним реєстратором Корнійчук В.І., Білоцерківський міський нотаріальний округ Київської області прийнято рішення (з відкриттям розділу), індексний номер 48600506 від 10.09.2019 про реєстрацію договору купівлі-продажу на ОСОБА_4 двокімнатної квартири за адресою: АДРЕСА_1 ;

скасувати рішення про державну реєстрацію договору іпотеки та його обтяження, видане державним реєстратором Гарасюта О.В., Київський міський нотаріальний округ м. Київ про прийняття рішення (з відкриттям розділу), індексний номер 48700629 від 16.09.2019 про реєстрацію договору іпотеки на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , іпотеко держатель ОСОБА_3 ;

витребувати з незаконного володіння двокімнатну квартиру, загальною площею 44 кв.м., розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , передати її в користування законним квартиронаймачам: ОСОБА_1 та ОСОБА_5 .

Позовна заява не відповідає вимогам ст. 177 ЦПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, позивачем при зверненні до суду сплачено судовий збір у розмірі 9605,00 грн.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою справляється судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою справляється судовий збір 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У п. 13 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» визначено, що якщо в позовній заяві об`єднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, пов`язані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог (або загальною сумою).

Станом на 01.01.2019 прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 1921,00 грн.

Як вбачається з позову, позивачем заявлено чотири самостійні вимоги немайнового характеру, та майнову вимогу про витруювання майна, що є самостійними об`єктами справляння судового збору, разом з тим, судовий збір сплачено за одну вимогу майнового характеру.

Таким чином, позивачу слід доплатити судовий збір за заявлені ним немайнові вимоги у розмірі 3 073,60 грн. (768,40 грн. * 4).

Сплата судового збору має бути здійснена за наступними реквізитами:

№UA6026010, отримувач коштів УК у Солом.р-ні/Соломян.р-н, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38050812, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) 899998, код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу: судовий збір. Також необхідно вказати, судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Солом`янський районний суд міста Києва.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950), Рекомендація щодо заходів, які полегшують доступ до правосуддя № R (81)7, прийнята Комітетом міністрів Ради Європи 14 травня 1981 року, та практика Європейського суду з прав людини під час застосування цієї Конвенції не визнають необхідність сплати судових витрат обмеженням права доступу до суду. Разом із тим, ураховуючи положення пункту 1 статті 6 Конвенції та прецедентну практику Європейського суду з прав людини (зокрема, рішення від 19 червня 2001 року у справі "Креуз проти Польщі" (Kreuz v. Poland)), сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права, та має переслідувати законну мету.

Суддя акцентує увагу позивача на тому, що право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року, «Де Жуффр де ля Прадель проти Франції» від 16.12.1992 року. Відтак, в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Відповідно до п. 3 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» якщо сплата судового збору згідно з вимогами закону є обов`язковою, то наслідком недотримання цієї умови є залишення позовної заяви без руху, а у разі, якщо документ, що підтверджує сплату судового збору, не буде поданий у строк, установлений судом, - визнання заяви неподаною та її повернення позивачеві або залишення заяви без розгляду.

У зв`язку з наведеним, позовна заява підлягає залишенню без руху.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Керуючись ст.ст. 175, 176, 177, 185 ЦПК України, суддя -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Управління житлово-комунального господарства та будівництва Солом`янської РДА в м. Києві про скасування свідоцтва про приватизацію, скасування договору купівлі-продажу, скасування рішення про державну реєстрацію прав на не нерухоме майно, скасування рішення про державну реєстрацію договору іпотеки та його обтяження, витребування з незаконного володіння квартири, - залишити без руху, надавши йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання ухвали.

Ухвала в частині визначення розміру судового збору може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції, в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: