КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
справа №361/5590/18
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 грудня 2019 року м.Київ

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Поліщук Н.В.

суддів Андрієнко А.М., Соколової В.В.

за участю секретаря судового засідання Голопапи Д.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Броварського міськрайонного суду Київської області, постановлену під головуванням судді Селезньової Т.В. 18 вересня 2019 року,

у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна,-

встановив:

Ухвалою Броварського міськрайонного суду міста Києва від 18 вересня 2019 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без розгляду.

Не погодившись з постановленою ухвалою, ОСОБА_1 подано апеляційну скаргу, у якій просить ухвалу скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

В апеляційній скарзі посилається на те, що у зв`язку із переговорами про позасудове врегулювання спору, сторони подали суду заяви про відкладення розгляду справи 09 липня 2019 року. Суд відклав зазначене судове засідання, при цьому не визнавав причини неявки не поважними.

В день наступного судового засідання, що мало відбутись 18 вересня 2019 року, позивач також просив про відкладення розгляду справи, направивши відповідну заяву засобами електронного зв`язку. У телефонному режимі із помічником чи секретарем судового засідання повідомлено про можливість відкладення розгляду справи, але фактично судом постановлено ухвалу про залишення позову без розгляду.

Зазначає, що у заявах просив про розгляд без участі позивача, при цьому суд не визнавав явку позивача обов`язковою. Також вказує, що в порушення частини 9 статті 233 ЦПК України суд не постановляв ухвал про відкладення розгляду справи.

Посилається на те, що для залишення позовної заяви без розгляду є необхідним неявка позивача без поважних причин.

В судовому засіданні скаржник доводи апеляційної скарги підтримала.

Відповідач та його представник ОСОБА_3 проти доводів апеляційної скарги заперечували, посилаючись на законність та обґрунтованість ухвали суду першої інстанції.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення осіб, які з`явились в судове засідання, розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість ухваленого по справі рішення, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення з наступних підстав.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Відповідно до статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Залишаючи позовну заяву без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що позивач в судові засідання 09 липня 2019 року та 18 вересня 2019 року не з`явилась.

При цьому суд зазначив, що позивач був повідомлений належним чином, не з`явився повторно, не вказав поважну причину, яка унеможливила явку, відтак відсутні підстави для відкладення судового засідання. Обставину вирішення спору мирним шляхом суд визнав такою, що не дає підстав для неявки в призначене судове засідання, і не є поважною причиною неявки.

Суд також вказав, що заява позивача містить прохання про розгляд саме заяви про відкладення судового засідання у відсутності позивача, але така заява не замінює собою заяви про розгляд справи у відсутності позивача.

З такими висновками суд апеляційної інстанції погоджується.

Відповідно до положень частин 1-3, 5 статті 223 ЦПК України:

Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; 5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники.

Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: 1) неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; 2) повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки; 3) неявки представника в судове засідання, якщо в судове засідання з`явилася особа, яку він представляє, або інший її представник; 4) неявки в судове засідання учасника справи, якщо з`явився його представник, крім випадків, коли суд визнав явку учасника справи обов`язковою.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до положень пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

З матеріалів справи убачається, що на 09 липня 2019 року у справі було призначено чергове судове засідання.

08 липня 2019 року на електронну пошту суду надійшла заява позивача, у якій вона просить відкласти розгляд справи з метою проведення переговорів між сторонами щодо укладення мирової угоди. В заяві вказує (дослівно) - "Цю заяву прошу розглянути без явки позивача".

Представник відповідача також надіслав на електронну пошту суду заяву про відкладення розгляду справи.

Відповідно до протоколу судового засідання від 09 липня 2019 року учасники справи не з`явились, суд доповів про надходження заяв від сторін про відкладення розгляду справи та ухвалив у зв`язку із їхньою неявкою відкласти розгляд справи на 18 вересня 2019 року.

18 вересня 2019 року на електронну пошту суду надійшла заява позивача, у якій просить відкласти розгляд справи, оскільки між сторонами тривають переговори щодо укладення мирової угоди. Вказує (дослівно) - "Цю заяву прошу розглянути без явки позивача".

Представник відповідача також надіслав на електронну пошту суду заяву про відкладення розгляду справи.

Згідно із положеннями статті 223 ЦПК України у разі неявки позивача в перше судове засідання і повідомлення ним про причини неявки, обов`язком суду є відкладення розгляду справи.

Закон не вказує на те, що перша неявка з поважних причин не може братися до уваги для вирішення питання про залишення позову без розгляду у зв`язку із наступною неявкою. Поряд з тим, закон вказує, якщо позивач не з`явиться вдруге і не повідомить про причини неявки або зазначені причини будуть визнані неповажними, суд вправі залишити позов без розгляду, крім випадку наявності заяви про розгляд справи без участі позивача. Якщо ж друга неявка буде поважною і про такі причини повідомить позивач, то суд не вправі залишати позов без розгляду.

Відповідно до частини 5 статті 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Кореспондуючим обов`язоком учасників справи відповідно до частини 2 статті 43 ЦПК України, зокрема, є сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Частиною 7 статті 49 ЦПК України визначено, що сторони можуть укласти мирову угоду на будь-якій стадії судового процесу.

Поважність неявки у зв`язку із необхідністю досягненням мирової угоду є оціночним. Таке питання має оцінюватися залежно від складності справи та достатності часу для того, щоб сторони мали можливість досягти певних домовленостей.

З матеріалів справи убачається, що провадження у ній відкрито 03 жовтня 2018 року, проведено ряд судових засідань за участю сторін. 24 травня 2019 року у справі відбулось чергове судове засідання, в якому представник позивача заявив клопотання про відкладення розгляду справи для врегулювання спору мирним шляхом та в розгляді справи оголошено перерву до 09 липня 2019 року для надання сторонам можливості вирішити спір мирним шляхом.

09 липня 2019 року суд першої інстанції задовольнив клопотання сторін та знову відклав розгляд справи більш ніж на два місяці для надання сторонам можливості вирішити свій спір мирним шляхом.

Суд апеляційної інстанції уважає, що строк у майже чотири місяці є достатнім для того, щоб сторони могли врегулювати свій спір у позасудовому порядку, не порушуючи при цьому обов`язку дотримуватися своїх процесуальних прав та необґрунтованого затягування строків розгляду справи.

Суд апеляційної інстанції також погоджується з висновками суду першої інстанції, що сама по собі необхідність часу для врегулювання спору мирним шляхом не є тією підставою, яка створює перешкоди для явки в судове засідання, проте зазначене з урахуванням справи може бути враховано для надання сторонам достатнього часу для примирення чи вирішення інших питань, про що вказано вище.

Також суд апеляційної інстанції погоджується з висновками суду щодо оцінки заяв позивача від 08 липня 2019 року та 18 вересня 2019 року про відкладення розгляду справа. Ці заяви в частині прохання розглянути без явки позивача стосувалися виключно розгляду заяв про відкладення розгляду справи, а не розгляду справи в цілому.

Судом апеляційної інстанції не установлено невідповідності висновків ухвали суду першої інстанції по відношенню до обставин справи, на що вказує скаржник.

Щодо доводів про необхідність постановлення ухвали про відкладення розгляду справи, то такі доводи не відповідають обставинам справи.

Відповідно до частини 9 статті 223 ЦПК України про відкладення розгляду справи постановляється ухвала.

Відповідно до частини 2 статті 258 ЦПК України процедурні питання, пов`язані з рухом справи в суді першої інстанції, клопотання та заяви осіб, які беруть участь у справі, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення або закриття провадження у справі, залишення заяви без розгляду, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал.

Відповідно до частин 4 та 5 статті 259 ЦПК України:

4. Ухвали суду, які оформлюються окремим документом, постановляються в нарадчій кімнаті, інші ухвали суд може постановити, не виходячи до нарадчої кімнати.

5. Ухвали суду, постановлені окремим документом, підписуються суддею (суддями) і приєднуються до справи. Ухвали, постановлені судом, не виходячи до нарадчої кімнати, заносяться до протоколу судового засідання.

Відповідно до даних протоколу судового засідання від 09 липня 2019 року про відкладення розгляду справи суд постановив ухвалу, яка занесена до протоколу судового засідання.

Досліджені матеріали справи дають підстави для висновку, що суд першої інстанції дотримався норм процесуального права і доводи апеляційної скарги не дають підстав уважати про незаконність оскаржуваної ухвали.

Відповідно до статті 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 259, 268, 367, 374, 375, 381-384, 390 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а ухвалу Броварського міськрайонного суду Київської області від 18 вересня 2019 року без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття, касаційна скарга на постанову може бути подана протягом тридцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Верховного Суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 09 грудня 2019 року.

Суддя-доповідач Н.В. Поліщук

Судді А.М. Андрієнко

В.В. Соколова