Справа № 461/6997/18
Провадження № 2/461/545/19
У Х В А Л А

27.03.2019 року.

Суддя Галицького районного суду м. Львова Фролова Л.Д., отримавши справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 про усунення перешкод в користуванні та розпорядженні майном шляхом виселення без надання іншого жилого приміщення, стягнення заборгованості за комунальні послуги та завданої майнової шкоди; зустрічної позовної заяви ОСОБА_2 в інтересах дитини з інвалідністю до ОСОБА_1 про стягнення коштів, встановлення факту, що має юридичне значення, визнання свідоцтва про шлюб таким, що не відповідає вимогам законодавства, визнання житлового приміщення безхазяйним, -

ВСТАНОВИВ:

18 вересня 2018 року до Галицького районного суду м. Львова надійшла позовна заява ОСОБА_7 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_8, ОСОБА_6- Ж.С. про усунення перешкод в користуванні та розпорядженні майном шляхом виселення без надання іншого жилого приміщення та стягнення заборгованості за комунальні послуги та завданої майнової шкоди (справа №461/6997/18, провадження № 2/461/545/19). В цей же автоматизованою системою документообігу суду визначено головуючого суддю Стрельбицького В.В., що підтверджується протоколом автоматизованого розподілу судової справи.

02 листопада 2018 року до Галицького районного суду м. Львова подано зустрічний позов ОСОБА_2 в інтересах дитини з інвалідністю до ОСОБА_1, ЛКП «Центральне», ОСОБА_9 про стягнення коштів, встановлення факту, що має юридичне значення, визнання свідоцтва про шлюб таким, що не відповідає вимогам законодавства, визнання житлового приміщення безхазяйним.

Відтак, стороною у справі (відповідачем за зустрічним позовом) зазначено суддю Галицького районного суду м. Львова Стрельбицького В.В. Тому, за поданням Галицького районного суду м. Львова, ухвалою Львівського апеляційного суд м. Львова від 13 листопада 2018 року дані позови передано для розгляду до Личаківського районного суду м. Львова.

Ухвалою судді Личаківського районного суду м. Львова від 27 листопада 2018 року обидва позови було залишено без руху, оскільки вони не відповідали вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Після зменшення позовних вимог за зустрічним позовом, такі до судді Галицького районного суду м. Львова не заявлені, а за основним та зустрічним позовом - виникають із приводу нерухомого майна, ухвалою Личаківського районного суду м. Львова від 09 січня 2019 року цивільна справа направлена для розгляду до Галицького районного суду м. Львова.

25 березня 2019 року протоколом повторного автоматичного розподілу справи після відводів суддів Юрків О.Р. та Радченка В.Є. така передана судді Фроловій Л.Д.

Згідно з положеннями ч. 1 ст. 43 ЦПК України, учасники справи мають право: 1) ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; 2) подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; 3) подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб; 4) ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти; 5) оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках; 6) користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

Згідно ч.1 ст. 39 ЦПК України, з підстав, зазначених у статтях 36, 37, і 38 цього Кодексу, суддя, секретар судового засідання, експерт, спеціаліст, перекладач зобов'язані заявити самовідвід.

Статтею 40 ЦПК України передбачено, що питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. Питання про самовідвід судді вирішується в нарадчій кімнаті ухвалою суду, що розглядає справу.

Не зважаючи на той факт, що ОСОБА_2 зменшено позовні вимоги зустрічного позову, де суддя Галицького районного суду м. Львова Стрельбицький В.В. відсутній, це не виключає можливості судді користуватися визначеними ст. 43 ЦПКУкраїни процесуальними правамияк учасника у справі.

Тобто, в даному випадку, можливий конфлікт інтересів. Тому, з метою виникнення у сторін будь-яких сумнівів в неупередженості або обєктивності судді при розгляді зазначеної справи, запобігання звинувачень у заінтересованості у її результатах та конфліктних ситуацій, суд приходить до висновку про необхідність заявити собі самовідвід.

Даний висновок суду ґрунтується також на усталеній практиці Європейського суду з прав людини, де визначено, що важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти у громадськість у демократичному суспільстві. Судді зобов'язані викликати довіру в учасників судового розгляду, а тому будь-який суддя, стосовно якого є підстави для підозри у недостатній неупередженості, повинен брати самовідвід. У п. 2.5 Бангалорських принципів поведінки судді зазначається, що суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення обєктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви у неупередженості судді.

Керуючись ст.ст. 26, 31, 39, 40 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заявити самовідвід від розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 про усунення перешкод в користуванні та розпорядженні майном шляхом виселення без надання іншого жилого приміщення, стягнення заборгованості за комунальні послуги та завданої майнової шкоди; за зустрічним позовом ОСОБА_2 в інтересах дитини з інвалідністю до ОСОБА_1 про стягнення коштів, встановлення факту, що має юридичне значення, визнання свідоцтва про шлюб таким, що не відповідає вимогам законодавства, визнання житлового приміщення безхазяйним.

Ухвала остаточна, оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя Л.Д. Фролова