Справа № 526/1993/19
Провадження № 2/526/734/2019
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

10 грудня 2019 року Гадяцький районний суд Полтавської області в складі:

головуючого - Киричка С.А.,

з участю секретаря Широколави О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Гадяч цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Гадяцької державної нотаріальної контори про скасування державної реєстрації обтяження у вигляді арешту нерухомого майна,-

встановив:

12.09.2019 року позивачі звернулися до суду із позовом до Гадяцької державної нотаріальної контори про скасування державної реєстрації обтяження у вигляді арешту нерухомого майна. Свій позов мотивують тим, що 31.01.2003 року позивачі звернулися до суду з позовом про розподіл майна подружжя. Ухвалою Гадяцького районного суду 01.04.2003 року було накладено арешт на невикористані будівельні матеріали, на недобудований будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та на мотоцикл марки «ІЖ-Планета», зареєстрований на ОСОБА_1 . На даний час будинок добудований та введений в експлуатацію, але реалізувати своє право володіння в повному обсязі не можуть, оскільки на нього реєстратором Гадяцькою державною нотаріальною конторою, накладено обтяження у вигляді арешту. За наслідками їхнього звернення до Гадяцької держнотконтори про зняття арешту з майна отримали відповідь, що вони самостійно це зробити не можуть, тому необхідно звернутися до суду.

17 вересня 2019 року відкрито провадження по справі та призначено справу до розгляду.

Ухвалою Гадяцького районного суду Полтавської області від 26.09.2019 року задоволено клопотання позивачів та замінено неналежного відповідача Гадяцьку державну нотаріальну контору на належного - Головне територіальне управління юстиції у Полтавській області.

10.10.2019 року від відповідача Головного територіального управління юстиції у Полтавській області надійшов відзив, в якому вони просять у задоволенні позовних вимог відмовити.

01.11.2019 року від позивачів надійшло клопотання про заміну неналежного відповідача, яке мотивують тим, що до повноважень Головного територіального управління юстиції у Полтавській області не належить вчинення нотаріальних дій або їх скасування , яке ухвалою суду від 21.11.2019 року задоволено та замінено відповідача Головне територіальне управління юстиції у Полтавській області на належного відповідача - Гадяцьку державну нотаріальну контору .

У судове засідання позивачі та їх представник не з`явилися, надавши суду письмові заяви про розгляд справи за їх відсутності.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, надавши письмову заяву про розгляд справи за відсутності їх представника. Проти позовних вимог не заперечують.

Розгляд справи здійснювався за відсутності осіб, які беруть участь у справі, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, що відповідає вимогам ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Згідно з ч.4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Судом встановлено, що 06.10.1990 року ОСОБА_1 та ОСОБА_3 уклали шлюб, про що в книзі реєстрації актів про укладення шлюбу 06.10.1990 року зроблено запис за №183, що підтверджується копією свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_1 .

Згідно довідки про склад сім`ї від 09.08.2019 року №3542, виданої Гадяцькою міською радою, ОСОБА_2 проживає по АДРЕСА_2 і має такий склад сім`ї: чоловік ОСОБА_1 та дочка ОСОБА_4 .

Технічна Інвентаризація будинку з господарськими будівлями та спорудами по АДРЕСА_1 проведена 18.04.2019 року ДП «ІНВЕНТАРИЗАТОР-М» та встановлена можливість його надійної та безпечної експлуатації.

Відповідно до довідки Гадяцького районного суду Полтавської області від 24.06.2019 року №3997 копію ухвали про накладення арешту на майно в цивільній справі за позовом ОСОБА_2 , до ОСОБА_1 про розподіл майна подружжя видати немає можливості, оскільки в результаті пожежі 07.09.2008 року в старому приміщенні Гадяцького районного суду знищено частину архіву.

Згідно листа Гадяцького РВ ДВС ГТУ у Полтавській області від 16.08.2019 року №7348 ухвала про накладення арешту на майно в цивільній справі за позовом ОСОБА_2 , до ОСОБА_1 про розподіл майна подружжя до відділу не надходила та на виконанні не перебувала.

Копію ухвали від 01.04.2003 року про накладення арешту на недобудований житловий будинок по АДРЕСА_1 надано Полтавським обласним державним нотаріальним архівом. Згідно даної ухвали, її виконання доручено відділу державної виконавчої служби Гадяцького рай управління юстиції, а її копії направлено державному нотаріусу Гадяцької державної нотаріальної контори, приватним нотаріусам м.Гадяч, ОСОБА_5 до виконання.

Право власності на будинок по АДРЕСА_1 зареєстровано 04.09.2019 року, про що свідчить Витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності.

Згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна на недобудований житловий будинок по АДРЕСА_1 накладено обтяження у вигляді арешту, згідно ухвали Гадяцького районного суду від 01.04.2003 року, яке зареєстроване Гадяцькою державною нотаріальною конторою 01.03.2005 року.

У зв`язку із наявністю не знятого арешту, позивачі залишаються обмеженим у реалізації свого права на розпорядження майном.

Згідно ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Відповідно до ст.16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Статтею 391 ЦК України, передбачено, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

Відповідно до п.2 Постанови Пленуму ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ № 5 від 03.06.2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно).

Враховуючи, що арешт на майно позивача накладався в рамках розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розподіл майна подружжя, яка потім відмовилася від своїх позовних вимог, підстави для подальшого арешту майна відсутні.

Отже, заявлені вимоги про скасування державної реєстрації обтяження у вигляді арешту нерухомого майна законні, обґрунтовані, підтверджуються матеріалами справи, а тому підлягають задоволенню.

Згідно з п.2 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №5 від 07.02.2014 р. «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав», до позовів, що виникають з приводу нерухомого майна, належать, зокрема, позови про визнання права на таке майно, про витребування майна із чужого незаконного володіння, про усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження майном, не пов`язаних із позбавленням володіння, про встановлення сервітуту, виключення майна з-під арешту, визнання правочину недійсним (незалежно від заявленім вимоги про застосування наслідків недійсності правочину) тощо.

Процедура реєстрації у Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна регламентувалася Положенням про Єдиний реєстр заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 09.06.1999 року №31/5, зареєстрованим в Мінюсті України 10.06.1999 року №364/3657 (зі змінами).

Відповідно до п. 2.1 Положення, підставами для внесення до Реєстру заборон відомостей про накладення (зняття) заборони та арештів на об`єкти нерухомого майна є накладення (зняття) державною нотаріальною конторою, реєстратором заборони відчуження на об`єкти нерухомого майна.

З 01.01.2013 року відповідно до ст. 8, ст. 16 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», п.2 Порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.10.2013 року № 868, державну реєстрацію прав шляхом внесення записів до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно проводить орган державної реєстрації прав. Державний реєстратор, нотаріус є спеціальним суб`єктом, на якого покладено функції державного реєстратора прав на нерухоме майно у випадку, передбаченому вищевказаним Законом.

Згідно зі ст. 74 Закону України «Про нотаріат», одержавши повідомлення установи банку, підприємства чи організації про погашення позики (кредиту), повідомлення про припинення іпотечного договору або договору застави, а також припинення чи розірвання договору довічного утримання, звернень органів опіки та піклування про усунення обставин, що обумовили накладення заборони відчуження майна дитини, нотаріус знімає заборону відчуження жилого будинку, квартири, дачі, садового будинку, гаража, земельної ділянки, іншого нерухомого майна.

Згідно з п.п.5.1. п.5 гл.15 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року за № 296/5. нотаріус, який накладав заборону, знімає заборону відчуження майна при одержанні повідомлення: кредитора про погашення позики; про припинення (розірвання, визнання недійсним) договору застави (іпотеки); про припинення договору іпотеки у зв`язку з набуттям іпотекодержателем права власності на предмет іпотеки з рахунок виконання основного зобов`язання, після припинення договору іпотеки у зв`язку з відчуженням іпотекодержателем предмета іпотеки; про припинення, розірвання, визнання недійсним договору ренти, довічного утримання (догляду), спадкового договору; органів опіки та піклування про усунення обставин що обумовили накладення заборони відчуження майна дитини; про скасування рішення суду про оголошення фізичної особи померлою або закінчення п`ятирічного строку з часу видачі свідоцтва про право на спадщину, на майно особи, оголошеної померлою; про смерть другого з подружжя, що склали спільний заповіт; в інших випадках, передбачених законом.

Відповідно до п. 74,75 Порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.10.2013 № 868. для проведення державної реєстрації обтяжень речових прав на нерухоме майно необхідними документами є документи, що підтверджують виникнення, перехід та припинення обтяжень таких речових прав, та інші документи, визначені цим Порядком. Документами, що підтверджують виникнення, перехід та припинення обтяжень речових прав на нерухоме майно, є: рішення суду щодо обтяження речових прав на нерухоме майно, що набрало законної сили; рішення державного виконавця щодо обтяження речових прав на нерухоме майно; інші акти відповідних органів державної влади та посадових осіб згідно із законом.

Враховуючи те, що нотаріус, як реєстратор не має визначених законодавством підстав для зняття заборони на відчуження об`єкту нерухомого майна - житлового будинку по АДРЕСА_1 , за заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , вони позбавлені можливості реалізувати свої права власників нерухомого майна в інший, крім судового захисту, спосіб.

На підставі вище викладеного, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.

Керуючись ст.ст. 12, 81, 223, 259, 263, 264, 265, 268 ЦПК України, ст.ст. 319, 392 ЦК України, суд

вирішив:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Гадяцької державної нотаріальної контори про скасування державної реєстрації обтяження у вигляді арешту нерухомого майна - задовольнити.

Скасувати запис про державну реєстрацію обтяження (арешт нерухомого майна) житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер обтяження 1726287, зареєстрований 01.03.2005 о 15:16:42 реєстратором: Гадяцька державна нотаріальна контора на підставі ухвали від 02.04.2003, постановленої місцевим Гадяцьким районним судом, титульним власником якого є ОСОБА_1 і який належить ОСОБА_2 та ОСОБА_1 на праві спільної сумісної власності подружжя.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Полтавського апеляційного суду через суд першої інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення буде складено 11.12.2019 року.

Суддя: С. А. Киричок