г Інгулецький районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області
Справа № 213/2694/19
Номер провадження 2/213/1550/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 грудня 2019 року Інгулецький районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Нестеренка О.М.,

секретар судового засідання - Шрам В.А.,

за участі представника позивача - адвоката Прохорова О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кривому Розі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Територіальної громади м. Кривого Рогу в особі Виконавчого комітету Інгулецької районної у місті Кривому Розі ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з вищезазначеним позовом та просить визначити йому додатковий строк 2 місяці для прийняття спадщини після смерті рідного брата ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обгрунтування пред`явлених вимог зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер його рідний брат - ОСОБА_2 , після смерті якого відкрилася спадщина у вигляді 1-кімнатної квартири за адресою: АДРЕСА_1 . На день відкриття спадщини інших осіб, які б мали зареєстроване місце проживання зі спадкодавцем за вказаною адресою, не було.

Оскільки у померлого ОСОБА_2 спадкоємців першої черги за законом не було, право на спадкування отримують спадкоємці другої черги, до яких відноситься позивач, як рідний брат померлого. На момент смерті брата він не був зареєстрований за адресою його проживання, але фактично постійно проживав з померлим, та оскільки протягом строку, встановленого для прийняття спадщини, не заявив відмову від неї, то вважав себе таким, що фактично прийняв спадщину, у зв`язку з чим до нотаріальної контори не звертався.

03 липня 2019 року він звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, приватним нотаріусом Бурлак Р.О. було заведено спадкову справу, але у видачі свідоцтва про право на спадщину йому було відмовлено у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини та документального не підтвердження факту постійного спільного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини.

Позивач вважає, що за вищевказаних обставин строк ним пропущений з поважних причин, у зв`язку з чим просив визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини після смерті брата.

Ухвалою від 05.08.2019 відкрито провадження у справі, справу призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження.

Підготовче провадження у справі закрито ухвалою від 07.10.2019 та справу призначено до судового розгляду.

Позивач в судове засідання не з`явився, його інтереси в суді представляє адвокат Прохоров О.О. на підставі ордеру від 21.08.2019.

Представник відповідача Виконавчого комітету Інгулецької районної у місті ради в судове засідання не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлений своєчасно, відзив на позов не подав, при цьому надав заяву про розгляд справи за без участі представника, при ухваленні рішення покладається на розсуд суду.

За таких обставин суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності представника відповідача на підставі наявних у справі доказів.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав з підстав, зазначених в позові, просив задовольнити, пояснив, що позивачу достоменно було відомо про те, що інших спадкоємців після смерті спадкодавця немає, позивач постійно мешкав разом з померлим до дня смерті останнього, тому вважав, що спадщину фактично прийняв. За таких обставин вони вважають причину пропуску строку звернення до нотаріальної контори поважною, та просять позовні вимоги задовольнити.

Вислухавши представника позивача, дослідивши письмові матеріали справи в їх сукупності, суд приходить до наступного.

Так, судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , що підтверджується наданою суду копією свідоцтва про його смерть та Витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про смерть /а.с.7, 11/.

Позивач ОСОБА_1 є рідним братом померлого ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвами про їх народження /а.с.8/.

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина у вигляді квартири за адресою: АДРЕСА_1 , яка належала померлому на праві приватної власності на підставі договору купівлі-продажу ВСВ № 150739 від 20.04.2005, посвідченого державним нотаріусом Четвертої криворізької державної нотаріальної контори, зареєстрованого в реєстрі за № 1-1711 /а.с.20/.

З Витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі, сформованого 03.07.2019 приватним нотаріусом Бурлак Р.О., вбачається, що після смерті ОСОБА_2 03.07.2019 зареєстрована спадкова справа (номер у спадковому реєстрі 64404837).

Актом від 10.07.2019, складеного посадовою особою ТОВ «СІТІСЕРВІС КР» в присутності мешканців квартир АДРЕСА_2 , підтверджується, що позивач у справі ОСОБА_1 з 2007 року постійно проживав за адресою: АДРЕСА_1 та вів з померлим ОСОБА_2 спільне господарство до моменту смерті останнього /а.с.12/.

Встановлено, що 03.07.2019 позивач звернувся до нотаріуса з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті брата ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , але постановою приватного нотаріуса Криворізького міського нотаріального округу від 03.07.2019 у видачі свідоцтва про право на спадщину йому було відмовлено в зв`язку з пропуском шестимісячного строку, встановленого для прийняття спадщини та документального не підтвердження факту постійного спільного проживання разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини /а.с.9/.

Статтею 1258 ЦК України визначено, що спадкоємці за законом одержують право на спадщину почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від неї.

Згідно зі ст.1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до ст.ст.1268, 1269 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно за спадкодавцем, має особисто подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Згідно з ч.1, ч.2 ст.1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Як визначено нормою ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч.2 цієї статті якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , почав відлік відповідно з дати його смерті - ІНФОРМАЦІЯ_2 , та з врахуванням положень ч.2 ст.1270 ЦК України на день звернення позивача до нотаріуса з відповідною заявою, сплинув.

Аналіз наведених статей ЦК України дає підстави вважати, що оскільки наданими позивачем та дослідженими судом доказами встановлено, що спадкоємці першої черги протягом шести місяців після смерті ОСОБА_2 не зверталися до нотаріальної контори із заявами про прийняття спадщини, отже не прийняли її, у зв`язку з чим відповідно до ч.2 ст.1258 ЦК України, право на спадщину за законом одержує наступна черга спадкоємців, зокрема рідний брат спадкодавця позивач у справі ОСОБА_1 .

Згідно зі ст.1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Постановою Пленуму Верховного Суду України за №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» (п.24) роз`яснено, що, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини.

При цьому суд враховує, що в законодавстві не міститься визначення поняття поважності причин пропущення строку для прийняття спадщини, їх поважність повинна визначатися судом у кожному випадку, виходячи з конкретних обставин справи.

Відповідно до ст.1277 ЦК України спадщина може бути визнана відумерлою за заявою відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини і може перейти у власність територіальної громади. На теперішній час спір про спадкове майно відсутній і спадщина не визнана відумерлою.

Представник територіальної громади - Відповідач у справі проти позову не заперечував.

В постанові від 26 вересня 2011 року №6-85цс12 Верховний Суд України, висловив свою правову позицію у справі відповідної категорії, де посилаючись на те, що оскільки право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини, прийшов до висновку, що правила ч.3 ст.1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Законодавство не встановлює перелік поважних причин, тому вони визначаються поважними на думку суду. Головною ознакою поважних причин є те, що вони роблять своєчасне звернення про прийняття спадщини неможливим.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 постійно проживав з померлим братом - спадкодавцем ОСОБА_2 , та достоменно знаючи про відсутність у останнього спадкоємців першої черги, вважав, що він фактично прийняв у спадок належну ОСОБА_2 на праві власності квартиру, у чому був впевненим до того часу, поки не звернувся до нотаріуса. Коли звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, встановлений законом строк для її прийняття вже був пропущений.

Ці обставини крім пояснень представника позивача підтверджуються також інформацією нотаріуса. Тому суд вважає, що шестимісячний строк звернення з заявою для прийняття спадщини після смерті брата позивачем пропущений з поважних причин, пов`язаних з об`єктивними обставинами (зокрема спільним проживанням спадкоємця разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини). За таких обставин суд приходить до висновку про доцільність захисту прав позивача та визнає причини пропуску ним строку для прийняття спадщини за законом поважними.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини по справі «Ілхан проти Туреччини» від 27 червня 2000 року, при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру.

Встановленим в судовому засіданні обставинам відповідають правовідносини із порядку та строків прийняття спадщини, а також можливості визначення додаткового строку для її прийняття.

З урахуванням положень ст.8 Конституції України щодо верховенства права, та збереження справедливої рівноваги між інтересами суспільства та необхідністю дотримання фундаментальних прав окремої людини (як зазначено в рішенні ЄСПЛ у справі "Федоренко проти України" від 01.06.2006), суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги обґрунтовані, підлягають задоволенню у повному обсязі, так як строк для прийняття спадщини пропущений позивачем з поважних причин.

Враховуючи характер спору, а також те, що судовий збір позивачем сплачено в дохід держави, питання про розподіл судового збору судом не вирішується.

Керуючись ст.ст. 1261, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. 81, 141, 228-229, 265 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Територіальної громади м. Кривого Рогу в особі Виконавчого комітету Інгулецької районної у місті Кривому Розі ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , додатковий строк - два місяці з моменту набрання законної сили цим рішенням, для подання ним заяви про прийняття спадщини за законом, що відкрилася після смерті його брата ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення до Дніпровського апеляційного суду через Інгулецький районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області.

Інформація щодо учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 , мешкає за адресою: АДРЕСА_4 ;

Відповідач: Виконавчий комітет Інгулецької районної у місті Кривому Розі ради, 50026, м. Кривий Ріг, пл. Гірницької Слави, 1.

Вступна та резолютивна частини рішення проголошено в судовому засіданні 09.12.2019,

Повний текст виготовлено та підписано 11.12.2019.

Суддя О.М. Нестеренко