печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"09" грудня 2019 р. Печерський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Литвинової І. В.,

при секретарі судових засідань Винник С. М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Шостої київської державної нотаріальної контори, третя особа ОСОБА_2 про визнання неправомірними нотаріальних дій та скасування реєстрації заяви,

ВСТАНОВИВ:

Позивач у вересні 2019 року звернувся до суду із вказаним позовом, у якому просив суд, поновивши строк для звернення до суду із позовною заявою, визнати дії державного нотаріуса Шостої Київської державної нотаріальної контори Мотицької С. А. щодо встановлення особи, перевірки справжності підпису та реєстрації заяви № 2974 від 27 серпня 2015 року, заяви № 3914 від 26 жовтня 2015 року, заяви № 3915 від 27 жовтня 2015 року та заяви № 4050 від 13 листопада 2015 року ОСОБА_2 , неправомірними та скасування реєстрацію заяви № 2974 віл 27 серпня 2015 року, заяви № 3914 від 26 жовтня 2015 року, заяви № 3915 від 27 жовтня 2015 року та заяви № 4050 від 13 листопада 2015 року у спадковій справі № 457/2015 щодо прийняття спадщини ОСОБА_2 /а. с. 6-7/.

Ухвалою судді від 24 вересня 2019 року у справі відкрито провадження та призначено засідання на 24 жовтня 2019 року, засвідчену належним чином копію якої отримано представником позивача 01 жовтня 2019 року /а. с. 82-83, 89/.

У судове засідання позивач та/або її представники не з`явилися, будучи повідомленими належним чином, про причини неявки суду не повідомили, заяви з процесуальних питань, подано не було /а. с. 119/.

Ухвалою судді від 24 жовтня 2019 року у справі закрито підготовче провадження і призначено справу до розгляду на 09 грудня 2019 року, про що сторона позивача повідомлена належним чином, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення /а. с. 121, 125/.

Відтак, у судові засідання 24 жовтня 2019 року та 09 грудня 2019 року, двічі поспіль позивач і представник позивача, будучи повідомленим належним чином про час, дату і місце судового засідання, не з`явився, заяви з процесуальних питань до суду не надходили /а. с. 89, 125/.

Суд, дослідивши матеріали справи, прийшов до висновку про наявність правових підстав залишити позов без розгляду, виходячи з наступного.

Відповідно до частини третьої статті 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

За положеннями частини п`ятої статті 223 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача у судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Положеннями статті 13 ЦПК України встановлено позицію диспозитивності цивільного судочинства, а саме передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

За частиною третьою ст. 13 ЦПК України, учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Відповідно до частини першої ст. 12, частини першої ст. 20 ЦК України, частини четвертої ст. 12 ЦПК України, особа здійснює свої цивільні права вільно, на власний розсуд, у тому числі, реалізовує своє право на захист, та несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У своїй практиці Європейський суд неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у 6 § 1 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання, шляхом застосування національного законодавства. Суд приймає рішення щодо дотримання вимог Конвенції, переконавшись у тому, що право доступу до суду не обмежується таким чином чи такою мірою, що сама суть права буде зведена нанівець.

Листом Верховного Суду України від 25 січня 2006 року № 1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Згідно з положеннями пункту 3 частини першої ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду за результатами провадження, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Відтак, суд вбачає достатність підстав для залишення позовної заяви ОСОБА_1 без розгляду.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 14, 20 Цивільного кодексу України, ст.ст. 1-13, 223, 257, 354, 355 Цивільного процесуального кодексу України, суд,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Шостої київської державної нотаріальної контори, третя особа ОСОБА_2 про визнання неправомірними нотаріальних дій та скасування реєстрації заяви залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Суддя І. В. Литвинова