Справа № 761/1873/19
Провадження № 2/761/3603/2019
У Х В А Л А

Іменем України

23 січня 2019 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Макаренко І.О., розглянувши справу за позовом адвоката ОСОБА_1, що діє відповідно до договору про надання правової допомоги, укладеного з ОСОБА_2 за довіреностю від ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_5, третьої Київської міської державної нотаріальної контори, приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Рвач Жанни Василівни, відділу реєстрації актів цивільного стану Шевченківського районного управління юстиції м. Києва про визнання заповіту недійсним,

в с т а н о в и в:

Адвокат звернувся до суду з вищевказаним позовом.

Як вбачається з матеріалів справи, позовна заява подана та підписана адвокатом ОСОБА_1, що діє відповідно до договору про надання правової допомоги, укладеного з ОСОБА_2 за довіреностю від ОСОБА_3.

Відповідно до ч. 2 ст. 175 ЦПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

До матеріалів позову адвокатом додано договір про надання правової допомоги №6 від 10.01.2019 року, укладений з ОСОБА_2, відповідно до якого він наділений повноваженнями представляти її в судах загальної юрисдикції та користуватися правами сторони передбаченими ЦПК України. Також додано довіреність ОСОБА_3, яка уповноважує ОСОБА_2 на відповідні дії. Зі змісту поданої довіреності не вбачається, що ОСОБА_3 уповноважує ОСОБА_2 правом передачі її повноважень третім особам шляхом укладення договору про надання правової допомоги, тобто вказаний документ не передбачає права передоручення повноважень третім особам на представництво в суді, а тому суд позбавлений можливості встановити, що позов підписано уповноваженою особою.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України, заява повертається у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано. Зазначена норма Закону має імперативний характер.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Європейський суд зазначає, що право на суд не є абсолютним; воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує врегулюванню з боку держави ( рішення у справі «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року, рішення у справі «Круз проти Польщі» від 19.06.2001 року).

За вищенаведених обставин, суддя прийшов до висновку, що позовну заяву слід повернути позивачу, оскільки вона підписана особою, яка не має права її підписувати, роз'яснивши при цьому право останньої на повторне звернення із даною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст.ст. 185, 259-261 ЦПК України, суддя

у х в а л и в:

Позовну заяву адвоката ОСОБА_1, що діє відповідно до договору про надання правової допомоги, укладеного з ОСОБА_2 за довіреностю від ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_5, третьої Київської міської державної нотаріальної контори, приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Рвач Жанни Василівни, відділу реєстрації актів цивільного стану Шевченківського районного управління юстиції м. Києва про визнання заповіту недійсним, повернути заявнику.

Роз'яснити позивачу, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Відповідно до п. 15.5 розділу 15 XIII «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України, ухвала суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Шевченківський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом п'ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: