Номер провадження 2/754/4211/19
РІШЕННЯ

Іменем України

14 січня 2019 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Таран Н.Г.

секретаря судового засідання Ковтуненко В.В.

за участю позивача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Служба у справах дітей Деснянської районної у м. Києві державної адміністрації, про позбавлення батьківських прав,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулась в суд з позовом до ОСОБА_2, третя особа: Служба у справах дітей Деснянської районної у м. Києві державної адміністрації, про позбавлення батьківських прав. Вказаний позов вмотивований тим, що 01.02.2011 року відповідач зник і більше не з'являвся за місцем постійного проживання, а саме за адресою: АДРЕСА_1. Починаючи з 01.02.2011 року також зник зв'язок із ОСОБА_2, як в Позивача, так і у всіх інших членів його родини, друзів та знайомих. Враховуючи вищевказане а також те, що починаючи з 01.02.2011 року не з'явилось жодної інформації стосовно місцезнаходження ОСОБА_2, у березні 2013 року Позивач звернулась до Деснянського суду міста Києва із заявою про визнання ОСОБА_2 безвісно відсутнім. Рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 14.05.2013 року у справі за № 754/3866/13-ц було задоволено вищевказану заяву та визнано ОСОБА_2 безвісно відсутнім з 01.02.2011 року. ІНФОРМАЦІЯ_2 року у Позивача під час знаходження у шлюбі із ОСОБА_2 народилась дочка - ОСОБА_3 Вищевказане свідчить про те, що ОСОБА_3 взагалі не є біологічною дочкою Відповідача, а останній був вказаний як батько у свідоцтві про народження лише виходячи з факту перебування із Позивачем у шлюбних відносинах на той момент. В наступному, в зв'язку із зникненням ОСОБА_2 та визнанням його безвісно відсутнім, 18.06.2013 року було розірвано його шлюб із Заявником. 03.10.2015 року було зареєстровано новий шлюб Заявника із ОСОБА_4, внаслідок якого було змінено її прізвище із ОСОБА_3 на ОСОБА_4. Таким чином, починаючи з 01.02.2011 року ОСОБА_2 не приймає жодної участі у вихованні чи утриманні дочки.

Ухвалою суду від 06.12.2017 року відкрито відкрито провадження по справі та призначено судове засідання.

На підставі норми пункту 9 частини першої Розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України від 18 березня 2004 року № 1618-IV у редакції Закону № 2147-VIII від 03 жовтня 2017 року, справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу (15 грудня 2017 року), розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Позивач в судовому засіданні підтримала позовні вимоги, просила суд позбавити ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, батьківських прав стосовно малолітньої дочки - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2. Не заперечувала щодо ухвалення заочного рішення по даній справі.

Останнє відоме місце проживання відповідача: АДРЕСА_1.

Відповідно до довідки Відділу та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ГУ ДМС України в м. Києві відповідач ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, зареєстрованим чи знятим з реєстраційного обліку по м. Києву не значиться.

Відповідно до частини 11 статті 128 Цивільного процесуального кодексу України, відповідач, третя особа або свідок зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, викликаються до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України.

З опублікуванням оголошення про виклик відповідач вважається повідомленим про дату, час і місце розгляду справи.

Порядок публікації оголошень на офіційному веб-порталі судової влади України визначаються Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Відповідно до роз'яснення Державної судової адміністрації України від 24.01.2018 року за №10-2141/18 про розміщення оголошень про виклик на офіційному веб-порталі судової влади України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно- телекомунікаційної системи інформація про виклик у справі відповідача, третьої особи, свідка, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, розміщується безпосередньо судом на його офіційній сторінці веб-порталу судової влади України.

У зв'язку з вищевикладеним виклики відповідача були розмішені на офіційному сайті Деснянського районного суду м. Києва у розділі, у якому розміщуються оголошення про виклик учасників судових засідань до суду.

Отже, зважаючи на вищевикладене відповідач ОСОБА_2 належним чином був повідомленим про дату, час і місце розгляду справи.

Зважаючи на це та враховуючи ч. 4 ст. 223, ст. 280 ЦПК України, суд 14.01.2019 року постановив ухвалу про заочний розгляд справи.

Представник третьої особи: Служби у справах дітей Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації в судове засідання не з'явилася. Надала суду лист, відповідно до якого просила слухати справу у її відсутність.

Вислухавши позивача, ретельно дослідивши матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому їх дослідженні, дійшов висновку про задоволення позову з таких підстав.

Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (ч. 1 ст. 16 ЦК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно ч. 3 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з вимогами п. п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 264 ЦПК України, під час ухвалення рішення суд вирішує, чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин.

Частиною 1 ст. 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

В судовому засіданні встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 року народилася ОСОБА_3, батьками якої є відповідач - ОСОБА_2 та позивач - ОСОБА_5

Рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 14.05.2013 року по цивільній справі № 754/3866/13-ц задоволено заяву ОСОБА_5, заінтересовані особи: Відділ реєстрації актів цивільного стану Деснянського районного управління юстиції у м. Києві, Деснянське РУ ГУ МВС України в м. Києві, про визнання фізичної особи безвісно відсутньою та визнано ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 безвісно відсутнім з 01.02.2011 року.

Відповідно до копії свідоцтва про шлюб від 18.06.2013 року серії НОМЕР_1, виданим Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Деснянського районного управління юстиції у м. Києві шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_5 було розірвано 18.06.2013 року, про що зроблено відповідний актовий запис за №225.

03.10.2015 року ОСОБА_5 зареєструвала шлюб з ОСОБА_4, що підтверджується відповідним свідоцтвом про шлюб від 03.10.2015 року серії НОМЕР_2 виданим Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Деснянського районного управління юстиції у м. Києві, про що зроблено відповідний актовий запис за №1613. Прізвище після реєстрації шлюбу дружини - ОСОБА_4.

Відповідно до положень п. п. 2, 3 ст. 150 СК України, які кореспондуються з положеннями абз. 1 ст. 12 Закону України «Про охорону дитинства», батьки зобов'язані піклуватися про здоров'я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток, забезпечити здобуття дитиною повної загальної середньої освіти, готувати її до самостійного життя.

П. 2 ч. 1 ст. 164 СК України передбачено, що мати, батько можуть бути позбавлені судом батьківських прав, якщо вона, він ухиляються від виконання своїх обов'язків по вихованню дитини. Позивачем у такій справі, згідно ст. 165 СК України та абз. 1 п. 18постанови пленуму Верховного Суду України від 30 березня 2007 року №3 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про усиновлення і про позбавлення та поновлення батьківських прав», може бути один з батьків.

Відповідно до ч. 5 ст. 19 СК України орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв'язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, а також інших документів, які стосуються справи.

Як вбачається з висновку Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації про доцільність позбавлення батьківських прав від 14.12.2018 року №102/03/31-11419, батько дитини свідомо нехтує своїми обов'язками, ухиляється від виховання та навчання дочки, не проявляє щодо неї батьківської турботи, не цікавиться її життям та здоров'ям, не утримує матеріально. Виховання, контроль та матеріальне забезпечення дитини здійснює мати. Враховуючи інтереси дитини Деснянська районна в м. Києві державна адміністрація, на яку покладені повноваження органу опіки та піклування, вважає за доцільне позбавити батьківських прав, ОСОБА_2, стосовно малолітньої дочки ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, на підставі рішення комісії з питань захисту прав дитини (протокол №24 від 06.12.2018 року).

Відповідно до ст. 165 СК України право звернення до суду з позовом про позбавлення батьківських прав мають один з батьків, опікун, піклувальник, особа, в сім'ї якої проживає дитина, заклад охорони здоров'я, навчальний або інших заклад, в якому вона перебуває, орган опіки та піклування, прокурор, а також сама дитина, яка досягла чотирнадцяти років.

У Постанові Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про усиновлення і про позбавлення та поновлення батьківський прав» від 30.03.2007 року зазначено, що ухилення батьків від виконання своїх батьківських обов'язків має місце, коли вони не піклуються про фізичний і духовний розвиток дитини, її навчання, підготовку до самостійного життя, зокрема, не забезпечують необхідного харчування, медичного догляду, лікування дитини, що негативно впливає на її фізичний розвиток як складову виховання; не спілкуються з дитиною в обсязі, необхідному для її нормального самоусвідомлення; не надають дитині доступу до культурних та інших духовних цінностей; не сприяють засвоєнню нею загальновизнаних норм моралі; не виявляють інтересу до її внутрішнього світу; не створюють умов для отримання нею освіти.

Відповідно до ст. 11 Закону України «Про охорону дитинства» сім'я є природним середовищем для фізичного, духовного, інтелектуального, культурного, соціального розвитку дитини, її матеріального забезпечення і несе відповідальність за створення належних умов для цього. Кожна дитина має право на проживання в сім'ї разом з батьками або в сім'ї одного з них та на піклування батьків.

Всупереч закону та моральним засадам суспільства відповідач жодного з покладеного законом на батька обов'язків не виконує, він належним чином не піклується про дитину, не спілкується з нею, не проявляє до неї батьківської турботи, не цікавиться її долею, не відвідує, не турбується про фізичний та духовний розвиток, не надає матеріальної допомоги на виховання, тобто останній у цілому ігнорує факт споріднення з дитиною.

Оскільки вказані факти як кожен окремо, так і в сукупності, розцінюються судом як ухилення відповідача та свідомим нехтуванням батьківськими обов'язками, суд приходить до висновку про необхідність позбавлення відповідача батьківських прав відносно його малолітньої доньки - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України суд присуджує з відповідача на користь позивача судовий збір у сумі 640,00 грн.

Зважаючи на вищенаведене, відповідно до ст.ст. 19, 150, 164, 165 Сімейного кодексу України, ст. 12 Закону України «Про охорону дитинства», п. п. 15, 16, 18 постанови пленуму Верховного Суду України від 30 березня 2007 року №3 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про усиновлення і про позбавлення та поновлення батьківських прав» та, керуючись ст.ст. 2, 12, 13, 81, 141, 259, 263, 264, 265 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

в и р і ш и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Служба у справах дітей Деснянської районної у м. Києві державної адміністрації, про позбавлення батьківських прав - задовольнити.

Позбавити батьківських прав ОСОБА_2 стосовно малолітньої ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 понесені нею судові витрати зі сплати судового збору в сумі 640,00 грн.

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його постановив на підставі заяви відповідача, поданої протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Повний текст рішення виготовлено 22.01.2019 року.

Суддя: Н.Г. Таран