КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
справа №363/2953/19 Головуючий у І інстанції - Чірков Г.Є.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 листопада 2019 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Гуля В.В.,

суддів Сушко Л.П., Сліпченка О.І.,

за участю секретаря Покраси В.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Вишгородського районного суду Київської області від 09 серпня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Рогач Вадим Вікторович, Відділ Державної виконавчої служби Вишгородського районного управління юстиції, ОСОБА_3 про визнання виконавчого напису нотаріуса таким, що не підлягає виконанню,-

встановив:

ОСОБА_2 звернулася до суду з вказаним позовом на обґрунтування якого зазначила, що 08 листопада 2007 року між ОСОБА_3 та АКБ «Форум» укладено кредитний договір № 0427/07/01 -СЬ, на виконання умов, якого ОСОБА_3 надано кредит у розмірі 60 000 доларів США, того ж дня в забезпечення виконання умов вказаного кредитного договору між ними укладено іпотечний договір, за яким ним передано в іпотеку АКБ «Форум» нерухоме майно, а саме квартиру АДРЕСА_1 . ОСОБА_2 виступила майновим поручителем за кредитними зобов`язаннями ОСОБА_3 В подальшому 05 березня 2018 року на підставі договору про відступлення прав вимоги АКБ «Форум» відступило ОСОБА_1 своє право вимоги за вказаним договором іпотеки. 21 травня 2019 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Рогач В.В. вчинено виконавчий напис про звернення стягнення на предмет іпотеки. Зазначила, що вказаний виконавчий напис нотаріуса вчинено без достатніх на те правових підстав та з порушенням вимог Законодавства України.

Жуков звернувся із заявою про зустрічне забезпечення, посилаючись на те, що Вишгородським районним судом Київської області 18 липня 2019 року забезпечено вказаний позов шляхом зупинення звернення стягнення на нерухоме майно на квартиру АДРЕСА_1 на підставі виконавчого напису вчиненого 21 травня 2019 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Рогач В.В., чим позбавленого його можливості належним чином реалізувати права іпотекодержателя шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки та отримання доходу від її продажу. Тому просив застосувати зустрічне забезпечення позову, зобов`язати ОСОБА_2 внести на депозитний рахунок Вишгородського районного суду Київської області грошові кошти в сумі 326 800 грн.

Вказує, що судовий розгляд буде мати тривалий характер до винесення рішення по справі, а також набрання рішенням законної сили. Вартість квартири може змінитись, а сама квартира може бути знецінена або знищена позивачем таким чином заявник має реальну можливість втратити вигоду саме у тому розмірі, який могло б отримати за звичайних обставин, якби його право не було обмежено внаслідок забезпечення позову, в в`язку з чим просив задовольнити заяву про зустрічне забезпечення позову.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 09 серпня 2019 року в задоволенні заяви ОСОБА_1 про зустрічне забезпечення відмовлено.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу в якій зазначає, що ухвала суду є незаконна та постановлена з порушенням норм процесуального та матеріального права, а отже підлягає скасуванню.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 посилається на те, що відповідно до частини 3 статті 154 ЦПК України, суд зобов`язаний був застосовувати зустрічне забезпечення, оскільки позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку -відмови у позові.

Так, згідно довідки Вишгородської міської ради № 1083 від 23 квітня 2019 року ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ні де не зареєстрована. Також, відсуне майно в розмірі, достатньому для відшкодування збитків відповідачу. Саме в цьому полягає незаконність, необґрунтованість, неповнота встановлення обставин, які мають значення для вирішення справи.

Крім того судом не взято до уваги те, що позивач уникає будь-яких зустрічей з Кредитором для можливості врегулювати питання погашення заборгованості, яка на даний час складає у гривневому еквіваленті 3 411 320, 57 (три мільйона чотириста одинадцять тисяч триста двадцять) гривень. Заявник вимушений у встановленому законом порядку захищати свої інтереси, оскільки він я кредитор продовжує нести збитки, у зв`язку з невиконанням обов`язків як позичальником, так і майновим поручителем. Враховуючи наведе є всі наявні ознаки збитків, які продовжує нести на даний час кредитор.

Внаслідок того, що було вжито заходів забезпечення позову щодо квартири, яка на даний час перебуває в іпотеці ОСОБА_1 , та перебуває в процесі звернення стягнення на предмет іпотеки, останній позбавлений можливості належним чином реалізувати права іпотекодержателя шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки та отримання доходу від її продажу.

Перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції та обставини справи в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Відмовляючи в задоволенні клопотання про зустрічне забезпечення позову суд першої інстанції виходив з того, що сам тільки факт зупинення звернення стягнення на спірну квартиру про заподіяння збитків відповідачу свідчити не може.

Предметом спору є спір між сторонами щодо визнання переходу права власності на квартиру, який має бути вирішений у встановленому законом судовому порядку.

Такий висновок суду відповідає обставинам справи та вимогам закону виходячи з наступного.

Згідно ч. 3 ст. 154 ЦПК України суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо:

1) позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або

2) суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

З матеріалів справи вбачається, що як на підставу для обов`язкового забезпечення заявник посилається на те, що згідно довідки Вишгородської міської ради № 1083 від 23 квітня 2019 року ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ні де не зареєстрована. Також, відсуне майно в розмірі, достатньому для відшкодування збитків відповідачу. Саме в цьому полягає незаконність, необґрунтованість, неповнота встановлення обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно вимог ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Законом України « Про свободу пересування та вільний вибір місця

проживання в Україні передбачено Свободу пересування та вільний вибір місця проживання громадян в Україні.

Сам лише той факт, що позивач не зареєстрований у Вишгородському районі Київської області не свідчить про те, що ОСОБА_3 не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України. Доказів на спростування цим обставинам заявником не надано.

Також у встановленому порядку заявником не надано суду належних доказів, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

За таких обставин, коли заявник не довів цих обставин, які є підставою для зобов`язанння суду застосовувати зустрічне забезпечення, суд першої інстанції обгрунтовано відмовив у задоволенні заяви про зустрічне забезпечення з цих підстав і доводи апеляційної скарги вказаних висновки не спростовують, оскільки не містять матеріали справи доказів на підтвердження цим обставинам.

Крім того іншим доводом апелянта є неможливість належним чином реалізувати його права іпотекодержателя шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки та отримання доходу від продажу цього майна.

Проте такий довід також не може бути прийнятий судом до уваги, оскільки майно щодо якого вжито заходів забезпечення позову є спірним до вирішення справи по суті і у разі завдання такому майну шкоди, у встановленому законом порядку передбачено порядок відшкодування такої шкоди.

Крім того саме майно знаходиться не у позивача, а у його заставодержателя тобто самого заявника ОСОБА_1 , що само по собі виключає завдання такої шкоди до вирішення справи по суті.

За таких обставин суд першої інстанції прийшов до обгрунтованого висновку, що підстав для застосування зустрічного забезпечення відсутні.

Колегія суддів вважає, що висновки суду першої інстанції відповідають обставинам справи, які судом установлені відповідно до вимог процесуального закону, а також узгоджуються з нормами матеріального права, які судом правильно застосовані.

Справа судом розглянута повно та об`єктивно. Норми матеріального і процесуального права застосовано вірно.

Викладені у рішенні висновки відповідають обставинам справи, а доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, тому апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції залишити без змін.

Відповідно до п.1 ч.І ст.374 ЦПК України, суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Відповідно до ст.375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права. Керуючись ст.ст.7,367,369,374,375,381,382,389 ЦПК України, суд, -

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення

Ухвалу Вишгородського районного суду Київської області від 09 серпня 2019 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Повний текст постанови виготовлено 10 грудня 2019 року

Суддя-доповідач В.В. Гуль

Судді Л.П. Сушко

О.І. Сліпченко