Справа 359/500/19
Провадження 2-о/359/9/2019
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 січня 2019 року м. Бориспіль

Бориспільський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Чирки С.С.,

при секретарі судового засідання Гомолі О.А.

за участю представника заявника ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за заявою ОСОБА_2, заінтересовані особи: Бориспільський відділ поліції ГУНП у Київській області, Бориспільська районна державна адміністрація, ОСОБА_3 про видачу обмежувального припису

ВСТАНОВИВ:

До суду із даною заявою звернулася ОСОБА_2 Вимоги даної заяви обґрунтувала тим, що 22.10.2014 року був укладений шлюб між ОСОБА_3 та ОСОБА_2

04.12.2014 року у подружжя народився син ОСОБА_3

28.09.2016 року було винесено рішення Соломянським районним судом м.Києва про розірвання шлюбу між ОСОБА_3 та ОСОБА_2

12.03.2018 року Дарницька районна в м.Києві державна адміністрація прийняла розпорядження з приводу визначення місця проживання дитини з матірю ОСОБА_2

04.04.2018 року вона звернулася із заявою, щодо випадків домашнього насильства та насильства за ознакою статі до НПУ. На що їй була надана відписка з приводу того, що необхідно звертатися до суду.

Фактично з 05.12.2017 року та по теперішній час ОСОБА_3 силою утримує дитину у себе та не віддає дитину для проживання з матірю.

Вона вимушена відвідувати місце проживання ОСОБА_3 з однією метою, щоб надавати належну допомогу ОСОБА_4. ЇЇ син має інвалідність з дитинства.

На даний час син ОСОБА_5 знаходиться за адресою АДРЕСА_1 . Таким чином перебування ОСОБА_4 з ОСОБА_3 спричиняє загрозу життю та здоровю дитини. Тривале перебування ОСОБА_4 з ОСОБА_3 небезпечне для життя дитини.

ОСОБА_3 не компетентний і недостатньо орієнтується в побічних явищах медичного лікування ОСОБА_4.

14.12.2018 року приблизно о 19.00 годині за адресою АДРЕСА_1 ОСОБА_3 здійснив черговий скандал, що в свою чергу переріс у фізичне насильство по відношенню до неї.

В кімнаті, в якій постійно знаходиться дитина, відбувся скандал на підставі побутових питань. ОСОБА_3 почав її бити руками по голові по правій частині. Також почав бити ногами по правій частині її ноги. Потім, вона від побоїв сховалася на балконі та викликала поліцію зі свого мобільного телефону. Коли ОСОБА_3 дізнався, що вона викликала поліцію, він дозволив їй вийти з квартири. Вона дочекалася поліцію та написала відповідну заяву про вчинені дії зі сторони ОСОБА_3 по відношенню до неї.

14.12.2018 року приблизно о 21.50 годині вона виїхала з Києва до місця свого проживання ІНФОРМАЦІЯ_1

15.12.2018 року цілий день ОСОБА_3 телефонував їй та її подрузі ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_2 та здійснював систематичні погрози її життю та життю її подруги ОСОБА_6, яка фактично здійснює їй психологічну підтримку.

В цей день, в неї був страх залишатися одній вдома та вона разом з ОСОБА_6 поїхала на її роботу до м. Бориспіль.

15.12.2018року приблизно о 15.00 годині ОСОБА_3 приїхав до м. Бориспіль на роботу до її подруги ОСОБА_6, з якою вона знаходилися поруч та почав їй погрожувати фізичним насильством та вимагав її повернення до м. Києва, на що вона категорично відмовилася.

16.12.2018 року приблизно о 11.00 годині ОСОБА_3 з дитиною приїхав до села Глибоке, вул. Окружна , буд. 6. Де вона має постійне місце проживання. ОСОБА_3 почав знову погрожувати фізичним насильством їй, якщо вона знову не повернеться до нього в м. Київ.

Після її відмови їхати разом з ним до Києва, ОСОБА_3 достав пістолет та почав погрожувати вбивством їй, її подрузі ОСОБА_6 та її дванадцятирічній дитині.

Враховуючи фактичну погрозу вбивством, вона погодилася поїхати до Києва з ОСОБА_3

Коли ОСОБА_3 очікував її на вулиці, їй вдалося викликати поліцію, але не дочекавшись поліцію, вона поїхала до Києва з ОСОБА_3

В свою чергу ОСОБА_6 написала заяву про вчинені дії зі сторони ОСОБА_3 до Бориспільського відділу поліції ГУНП у Київській області.

Вищезазначені дії домашнього насильства ОСОБА_3 по відношенню до неї систематично відбуваються в присутності її малолітнього сина ОСОБА_5.

Доказом даних дій є багаторазові звернення в поліцію, до дільничного інспектора Дарницького району м. Києва, до центру соціальної служби для сімї та молоді в Дарницький РДА м. Києві та безпосередньо зареєстровано кримінальні провадження в Дарницькому управлінні поліції ГУ НП у м. Києві, щодо умисного легкого тілесного ушкодження, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України.

Також зазначає, що ОСОБА_3 має зброю пістолет та систематично погрожує їй вбивством.

Крім того, ОСОБА_3 вчинює систематичні погрози життю та здоровю її адвокату ОСОБА_1 у зв'язку з діяльністю, пов'язаною з наданням їй правової допомоги.

В судовому засіданні представник заявника повністю підтримав подану заяву, пославшись на обставини викладені в ній.

Інші учасники процесу в судове засідання не зявилися, повідомлялися належним чином про час та місце розгляду заяви.

Допитаний свідок ОСОБА_6 показала, що 14-16 грудня 2018 року ОСОБА_3В погрожував їй та ОСОБА_2 в телефонному режимі і безпосередньо. Крім того, зазначила що в с.Глибоке вул.Окружна,6 ОСОБА_3 погрожував ОСОБА_2 пістолетом. Також зазначила, що такі погрози ОСОБА_3 ОСОБА_2відбуваються систематично.

Заслухавши пояснення представника заявника, допитавши свідка та дослідивши матеріали заяви суд прийшов до наступного висновку.

Судом встановлено, що згідно копії свідоцтва про народження серії І-БК №424843 виданого 17.12.2014 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану Соломянського районного управління юстиції в м.Києві ОСОБА_4 народився 04.12.2014 року. В графі батько зазначений ОСОБА_3, в графі мати- Тарновська К.В. (а.с.6).

Рішенням Соломянського районного суду м.Києва від 28.09.2016 року розірвано шлюб укладений між ОСОБА_3, та ОСОБА_2 (а.с.7).

Згідно довідки про реєстрацію місця проживання №1897 від 11.12.2017 року виданої Виконавчим комітетом Глибоцької сільської ради Бориспільського району Київської області ОСОБА_2 зареєстрована в ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с.8)

Відповідно посвідчення серії ААГ №063636 ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_4 є дитиною інвалідом (а.с.9).

Розпорядженням №156 від 12.03.2018р. Дарницької районної в м.Києві державної адміністрації визначено місце проживання ОСОБА_4 з матірю ОСОБА_2, зобовязано матір не чинити перешкоди у спілкуванні дитини з батьком, зобовязано батька брати участь у вихованні дитини, не допускати протиправних дій та негативних розмов стосовно матері.(а.с.10).

З фабули витягу з кримінального провадження №0013264 вбачається, що 21.12.2017 року приблизно о 08.30. годині за адресою: м.Київ АДРЕСА_2 ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_5 під час словесного конфлікту, спричинив тілесні ушкодження колишній дружині ОСОБА_2 (правова кваліфікація ч.1 ст.125 КК України, дата внесення до ЄРДР 21.12.2017 року., заявник ОСОБА_2В.) (а.с.18)

З фабули витягу з кримінального провадження №0002896 вбачається, що 27.03.2018 року близько 20 години за адресою: м.Київ АДРЕСА_3 ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_5 умисно наніс тілесні ушкодження ОСОБА_2В.) (правова кваліфікація ч.1 ст.125 КК України, дата внесення до ЄРДР 30.03.2018 року., заявник ОСОБА_2В.) (а.с.19).

04.04.2018 року ОСОБА_2 звернулася до Національної поліції України із заявою щодо випадків домашнього насильства та насильства за ознакою статі ОСОБА_3 (а.с.20).

Листом № 5481/48/04-2018 від 17.04.2018 року Дарницького управління поліції ГУ НП у м.Києві адресованого ОСОБА_2 зазначено, що за захистом своїх прав вона вправі звернутися до суду в порядку цивільного судочинства (а.с.22).

Згідно ч. 1 ст. 81, 89 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

За приписами п. 3, 6, 7, 8 ч.1, ст.1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» домашнє насильство - діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім'ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім'єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь.

Особа, яка постраждала від домашнього насильства - особа, яка зазнала домашнього насильства у будь-якій формі. Кривдник - особа, яка вчинила домашнє насильство у будь-якій формі.

Враховуючи вказані норми закону та обставини справи суд приходить до висновку , що в судовому засіданні не знайшли свого підтвердження факти вчинення домашнього насильства за місцем проживання ОСОБА_2 в с.Глибоке Бориспільського району Київської області по вул.Окружна, 6.

Показання свідка ОСОБА_6 щодо погроз ОСОБА_3 ОСОБА_2 для того, щоб остання повернулася до нього проживати до м.Київа не свідчить про вчинення домашнього насильства. Матеріали справи, доказів які підтверджують що саме зброєю ОСОБА_3 погрожував ОСОБА_2В не містять. Будь-яких належних та допустимих доказів з цього приводу суду не надано.

З огляду на це, у задоволенні заяви про видачу обмежувального припису відносно ОСОБА_3 щодо заборони наближатися на відстань 100м. до місця проживання заявника , а саме: с.Глибоке Бориспільського району вул.Окружна,6 слід відмовити.

Вимога про видачу обмежувального припису в частині обмеження ОСОБА_3 спілкування з постраждалою дитиною ОСОБА_3 ОСОБА_5 не підлягає до задоволення, оскільки син ОСОБА_5 не є постраждалим від домашнього насильства. Крім того, суд враховує і те, що розпорядженням №156 від 12.03.2018р. Дарницької районної в м.Києві державної адміністрації зобовязано матір не чинити перешкоди у спілкуванні дитини з батьком та зобовязано батька брати участь у вихованні дитини.

Крім того, вимоги про видачу обмежувального припису щодо заборони ОСОБА_3 через третіх осіб розшукувати постраждалу особу ОСОБА_2, якщо вона за власним бажанням перебуває у місці , невідомому кривднику,переслідувати її та в будь-який спосіб спілкуватися з нею строком до шести місяців та заборони вести листування , телефонні переговори або контактувати з постраждалою особою ОСОБА_7 через інші засоби звязку особисто і через третіх осіб строком до шести місяців також не підлягає до задоволення, оскільки вони не знайшли свого підтвердження в суді. Жодного доказу на підтвердження цього заявником не надано суду.

Разом з цим, суд враховує також ту обставину що сам по собі факт внесення заяв до ЄРДР за заявами ОСОБА_7 21.12.2017 року та 30.03.2018 року за ч.1 ст.125 КК України жодним чином не підтверджує винність ОСОБА_3 у вчиненні злочинів. Жодного судового рішення по цим заявам суду не надано.

За таких обставин суд приходить до висновку, що заявлені вимоги про видачу обмежувального припису задоволенню не підлягають за недоведеністю.

На підставі викладеного, керуючись ст. 259, 294, 350-1 - 350-8 ЦПК України, Законом України «Про запобігання та протидію домашньому насильству, суд -

ВИРІШИВ :

Заяву ОСОБА_2 , заінтересовані особи: Бориспільський відділ поліції ГУНП у Київській області , Бориспільська районна державна адміністрація, ОСОБА_3 про видачу обмежувального припису залишити без задоволення.

Судові витрати, пов'язані з розглядом справи про видачу обмежувального припису, віднести на рахунок держави.

Копію повного рішення суду вручити учасникам справи, які були присутні у судовому засіданні, негайно після проголошення такого рішення. Учасникам справи, які не були присутні у судовому засіданні, копія рішення суду надсилається рекомендованим листом з повідомленням про вручення негайно, але не пізніше наступного дня з дня ухвалення рішення.

Рішення може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Рішення набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Відповідно пункту 15.5 розділу ХІІІ Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Суддя С.С. Чирка