Справа № 242/6231/19
Провадження № 2/242/1619/19
У Х В А Л А

про залишення заяви без руху

6 грудня 2019 року м. Селидове

Суддя Селидівського міського суду Донецької області Коліщук З.М., розглянувши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , який діє в своїх інтересах та інтересах неповнолітніх дітей ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ; ОСОБА_6 , яка дії в своїх інтересах та в інтересах неповнолітньої доньки ОСОБА_7 , третя особа: Орган опіки та піклування Селидівської міської ради, про визнання осіб такими, що втратили право користування жилим приміщенням,

встановив:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду із позовною заявою до ОСОБА_2 , який діє в своїх інтересах та інтересах неповнолітніх дітей ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ; ОСОБА_6 , яка дії в своїх інтересах та в інтересах неповнолітньої доньки ОСОБА_7 , третя особа: Орган опіки та піклування Селидівської міської ради, про визнання осіб такими, що втратили право користування жилим приміщенням.

Пред`явлена позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до п.2, п.5, п.6 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я(прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження(для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування(для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України(для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків(для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України(якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору.

Згідно ч.5 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги(якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

З позовної заяви вбачається, що позивачем зазначена ОСОБА_1 , але підписана позовна заява ОСОБА_8 .

Крім того, позивач в позовній заяві зазначає, що вона є власником квартири за адресою: АДРЕСА_1 , але підтвердження не надає.

У свідоцтвах про народження дітей, посвідці на постійне проживання зазначено « ОСОБА_8 », у свідоцтві про укладення шлюбу зазначено російською мовою « ОСОБА_8 », але в договорі купівлі-продажу квартири за адресою: АДРЕСА_1 , зазначено « ОСОБА_8».

Крім того, позивач просить визнати ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 такими, що втратили право користування житловим приміщенням - квартирою АДРЕСА_1 . При цьому, звертається до відповідача ОСОБА_2 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактичне місце мешкання невідоме, який діє в своїх інтересах та в інтересах дітей ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 . Однак, з позовної заяви вбачається, що діти є громадянами Російської Федерації, але належних документів не долучено.

Згідно з частиною першою, другою та третьою статті 29 ЦК України місцем проживання фізичної особи є житло, в якому вона проживає постійно або тимчасово.

Фізична особа, яка досягла чотирнадцяти років, вільно обирає собі місце проживання за винятком обмежень, які встановлюються законом. Місцем проживання фізичної особи у віці від десяти до чотирнадцяти років є місце проживання її батьків (усиновлювачів) або одного з них з яким вона проживає, опікуна або місцезнаходження навчального закладу чи закладу охорони здоров`я тощо, в якому вона проживає, якщо інше місце проживання не встановлено за згодою між дитиною та батьками( усиновлювачами, опікуном) або організацією, яка виконує щодо неї функції опікуна.

За змістом частини другої статі 18 Закону України « Про охорону дитинства» діти - члени сім ї наймача або власника жилого приміщення мають право користуватися займаним приміщенням нарівні з власником або наймачем.

Отже, неповнолітні не можуть самостійно визначати своє місце проживання, а тому сам факт їхнього не проживання у спірній квартирі не може бути безумовною підставою для визнання їх такими, що втратили право користування зазначеним житлом.

Крім того, позивачем не зазначено відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися. У випадку, якщо досудовий порядок врегулювання спору не проводився, в позовній заяві потрібно про це зазначити.

У зв`язку з вищевикладеним, суд позбавлений можливості вирішити питання про відкриття провадження у справі.

Згідно ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення заяви без руху.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 260, 318 ЦПК України,

п о с т а н о в и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , який діє в своїх інтересах та інтересах неповнолітніх дітей ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ; ОСОБА_6 , яка дії в своїх інтересах та в інтересах неповнолітньої доньки ОСОБА_7 , третя особа: Орган опіки та піклування Селидівської міської ради, про визнання осіб такими, що втратили право користування жилим приміщенням, залишити без руху.

Надати позивачу строк 10 днів з дня вручення цієї ухвали для усунення зазначених недоліків.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк, позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачу зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя З.М. Коліщук