ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження 22-ц/821/650/19Головуючий по 1 інстанції Демчик Р.В.
категорія: 304020000 Доповідач в апеляційній інстанції Василенко Л.І.
УХВАЛА

04 грудня 2019 року м. Черкаси

Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого: Василенко Л. І.,

суддів: Бородійчука В. Г., Карпенко О. В.

секретаря: Анкудінова О. І.

учасники справи:

позивач: - ОСОБА_1 ;

відповідачі: - ОСОБА_2 ; ОСОБА_3 ; ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Черкаси апеляційну скаргу Черкаської місцевої прокуратури на рішення Придніпровського районного суду м. Черкаси від 24 вересня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання правочину удаваним, у складі: головуючого судді Демчика Р. В., дата складання повного тексту рішення 30 вересня 2019 року,

в с т а н о в и в :

02 квітня 2019 року ОСОБА_1 звернулась в суд з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання правочину удаваним.

Позовні вимоги мотивовано тим, що 17 листопада 2018 року між нею та відповідачами було укладено договір дарування 13/100 частин жилого блоку (секції) НОМЕР_1, у гуртожитку, що знаходиться у будинку АДРЕСА_1 , а саме жиле приміщення НОМЕР_2.

Вказаний договір дарування посвідчений приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу Черкаської області Левицькою Е. А.

Насправді між нею та відповідачами було досягнуто згоди та взаємної усної домовленості щодо істотних умов договору купівлі-продажу вищевказаних житлових приміщень. Але, виключно з метою зменшення податкового навантаження і оптимізації коштів, при оформленні договору купівлі-продажу, та через свою правову необізнаність, було вирішено оформити правочин у формі договору дарування.

Позивачка зазначила, що договір дарування в дійсності є удаваним правочином, оскільки вона сплатила відповідачам кошти за придбання вказаної нерухомості, тобто фактично майно перейшло у її власність шляхом купівлі-продажу, що підтверджується розпискою ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , та ОСОБА_4 від 17 листопада 2018 року.

Позивач вказала, що воля відповідачів була направлена не на дарування їй зазначеної вище нерухомості, а саме на її продаж, оскільки вони є зовсім сторонніми особами і до укладення договору не були знайомі.

Заявою від 16 травня 2019 року, уточнивши позовні вимоги, ОСОБА_1 остаточно просила суд визнати, що договір дарування частини жилого блоку кімнати НОМЕР_2 по АДРЕСА_1 у гуртожитку, посвідчений приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу Черкаської області Левицькою Е. А. 17 листопада 2018 року, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 удаваним правочином, укладеним з метою приховання договору купівлі-продажу частини жилого блоку (секції) у гуртожитку між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4

Визнати, що 17 листопада 2018 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 був укладений договір купівлі-продажу згідно ст. 655 ЦК України приміщення кімнати НОМЕР_2 по АДРЕСА_1 .

Рішенням Придніпровського районного суду м. Черкаси від 24 вересня 2019 року позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання правочину удаваним задоволено.

Визнано удаваним договір дарування частини жилого блоку (секції) у гуртожитку від 17 листопада 2018 року, посвідчений приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу Черкаської області Левицькою Е. А. 17 листопада 2018 року, укладений між ОСОБА_1 та до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , з метою приховування насправді договору купівлі-продажу частини цього об`єкту нерухомості.

Визнано, що між ОСОБА_1 та до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , 17 листопада 2018 року було фактично укладено договір купівлі-продажу приміщення у гуртожитку, що знаходиться у будинку АДРЕСА_1 .

Стягнуто з ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 на користь держави судовий збір у сумі 367 грн. 92 коп., з кожного.

В апеляційній скарзі, поданій Черкаською місцевою прокуратурою 24 жовтня 2019 року, скаржник, посилаючись на порушення норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права, а також неповне з`ясування обставин які мають значення для розгляду справи, просив його скасувати відмовивши в задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

Апеляційна скарга мотивована тим, що оскаржуване судове рішення порушує інтереси держави, а тому з метою відновлення порушених прав та необхідністю виконання постанови Соснівського районного суду м. Черкаси від 30 травня 2019 року у справі № 712/5775/19 щодо конфіскації у ОСОБА_1 на користь держави спірної частини об`єкту нерухомості прокурор звернувся з вказаною скаргою.

Зазначає, що оскаржуване рішення про визнання удаваним правочином договору дарування, укладеного між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , може негативно вплинути на виконання державою заходів, пов`язаних з подоланням та запобіганням виникненню корупції в органах державної влади та місцевого самоврядування, боротьба з якою є запорукою сталого розвитку держави.

Водночас вказує, що ОСОБА_1 , будучи головним спеціалістом Департаменту соціальної політики Черкаської міської ради та відповідно до п .п. «в» п. 1 ч. 1 ст. З Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, в порушення вимог ч. 2 ст. 23 цього Закону, на підставі договору дарування від 17.11.2018, посвідченого приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу Черкаської області Левицькою Е.А. та зареєстрованого 17 листопада 2018 року в Державному реєстрі прав на нерухоме майно під № 28969916, одержала від відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 безоплатно 13/100 (тринадцять сотих) частин жилого блоку (секції) НОМЕР_1 у гуртожитку, що знаходиться у будинку АДРЕСА_1 , а саме житлове приміщення НОМЕР_2, загальною площею 25,2 кв. м., вартістю 110 376 грн. 00 коп.

У зв`язку з цим, відносно неї начальником сектору протидії корупції управління захисту економіки в Черкаській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України Кошовським Р. В. 19 квітня 2019 року складено протокол про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією.

Соснівським районним судом м. Черкаси в межах справи № 712/5775/19 ОСОБА_1 визнано винною у вчинені правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 172-5 КУпАП, накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 150 неоподаткованих мінімумів доходів громадян в сумі 2 550 грн., 00 коп. з конфіскацією подарунків на користь держави, а саме спірної частини житлового блоку.

З метою уникнення виконання рішення суду щодо конфіскації вищевказаного майна ОСОБА_1 , яка 17 листопада 2018 року уклала та посвідчила у нотаріуса договір дарування, відразу ж зареєструвала у державного реєстратора право власності на набуте нерухоме майно, внесла відомості про його отримання до Єдиного державного реєстру декларацій у розділ подарунки та користувалась житловим приміщенням упродовж півроку та лише у квітні 2019 року звернулась до суду з позовом про визнання укладеного нею договору дарування удаваним.

При постановленні Придніпровським районним судом м. Черкаси спірного рішення, суд першої інстанції виходив з наявності розписки від 17 листопада 2018 року про отримання ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 від ОСОБА_1 коштів в сумі 110376 грн. 00 коп. за продаж ними ОСОБА_1 кімнати в гуртожитку НОМЕР_2 житлового приміщення площею 25,2 кв. м, з усіма видами благоустрою, розташованої на першому поверсі дев`ятиповерхового цегляного будинку по АДРЕСА_1 ; відсутності знайомства та родинних зв`язків між сторонами до укладення оспорюваного правочину, визнання позову відповідачами та відсутності порушень прав, свобод та інтересів інших осіб, укладеним між сторонами договором купівлі-продажу частини об`єкту нерухомості.

У відзиві на апеляційну скаргу представник позивачки ОСОБА_6 заперечує проти доводів апеляційної скарги, вважає їх не обґрунтованими, а оскаржуване рішення законним та вмотивованим. Просить залишити скаргу без задоволення, а рішення суду без змін.

Водночас зазначив, що мотивація прокуратури, щодо порушення майнових прав держави України в частині невідворотності покарання за вчинення адміністративного правопорушення та необхідність виконання рішення про притягнення позивачки до адміністративної відповідальності є недоречним, оскільки постанову Соснівського районного суду м. Черкаси справі № 712/5775/19, на яку зокрема посилається скаржник та яка по суті і є основним аргументом поданої скарги, постановою Черкаського апеляційного суду від 17 жовтня 2019 року скасовано, а провадження у справі про адміністративне правопорушення, щодо ОСОБА_1 закрите на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП за відсутності в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-5 КУпАП. Дана постанова набрала законної сили 17 жовтня 2019 року, є остаточною і оскарженню не підлягає.

За викладених обставин доводи апеляційної скарги є не обґрунтованими.

В свою чергу скаржником подано пояснення до вищезазначеного відзиву в якому, зокрема, останнім зазначено, що оскаржуване рішення порушує інтереси держави, оскільки під час його ухвалення суду достовірно було відомо про існування іншого судового рішення про визнання ОСОБА_1 винною у вчиненні правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 172-5 КУпАП,та накладення на неї адміністративного стягнення з конфіскацією подарунків на користь держави, а саме спірної частини житлового блоку.

В той же час визнанням відповідачами позову у вказаній цивільній справі порушується інтереси інших осіб, зокрема держави. Відповідно їх захист став підставою для звернення з вказаною апеляційною скаргою.

Колегія суддів, заслухавши учасників процесу, дослідивши мотиви апеляційної скарги, прийшла до висновку, що апеляційне провадження підлягає закриттю з наступних підстав.

Правом оспорювати правочин наділені не лише сторони правочину, але й інші особи, що не є його стороною.

Черкаською місцевою прокуратурою подано апеляційну скаргу з мотивів захисту порушених інтересів держави. При цьому, вступ прокурора на стадії апеляційного провадження зумовлений необхідністю виконання постанови Соснівського районного суду м. Черкаси від 30 травня 2019 року у справі № 712/5775/19 щодо конфіскації у ОСОБА_1 на користь держави подарунку, зокрема спірної частини об`єкту нерухомості.

Посилаючись при цьому на те, що судове рішення про визнання удаваним правочином договору дарування, укладеного між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , може негативно вплинути на виконання державою заходів, пов`язаних з подоланням та запобіганням виникненню корупції в органах державної влади та місцевого самоврядування, боротьба з якою є запорукою сталого розвитку держави.

У ч. 1 ст. 352 ЦПК України зазначено, що учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Визначальним моментом є з`ясування того, яким чином ухвалене судове рішення впливає на права та інтереси осіб, які не брали участі в справі.

Відповідно до положень ст. 131-1 Конституції України, в Україні діє прокуратура, яка здійснює, зокрема, представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Згідно ч. ч. 3, 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.

Тлумачення ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» дозволяє зробити висновок, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження; у разі відсутності такого органу.

Відповідно до ч. ч. 4, 5 ст. 56 ЦПК України, прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

З огляду на викладене колегія суддів оцінюючи наявність інтересів держави та перевіряючи доводи приведені в апеляційній скарзі доходить наступних висновків.

Згідно даних ЄДРСР Постановою Черкаського апеляційного суду від 17 жовтня 2019 року у справі за № 712/5775/19 апеляційну скаргу захисника ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_1 задоволено. Постанову Соснівського районного суду м. Черкаси від 30 травня 2019 року щодо ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 172-5 КУпАП скасовано. Провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 закрито на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю в діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 т. 172-5 КУпАП.

Отже, суд апеляційної інстанції оцінюючи наявність інтересів держави та перевіряючи доводи приведені в апеляційній скарзі приходить до висновку, що оскаржуваним рішенням Придніпровського районного суду м. Черкаси від 24 вересня 2019 року питання про права чи інтереси держави, за захистом яких звернулась Черкаська місцева прокуратура, не порушені так як підстава на яку посилалась прокуратура, подаючи 24.10.2019 апеляційну скаргу, відпала 17.10.2019, внаслідок скасування постанови про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності та конфіскації спірного майна.

Аргументи прокуратури, в обґрунтування наявності підстав для звернення прокурора з даною апеляційною скаргою, підтримані представником скаржника під час судового засідання, відхиляються колегією суддів, оскільки спростовуються дослідженою в суді апеляційної інстанції Постановою Черкаського апеляційного суду від 17 жовтня 2019 року щодо скасування Постанови Соснівського районного суду м. Черкаси від 30 травня 2019 року та закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

За правилами ст. 362 ЦПК України, суд апеляційної інстанції закриває апеляційне провадження, якщо після відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою, поданою особою з підстав вирішення судом питання про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, встановлено, що судовим рішенням питання про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки такої особи не вирішувалося.

З огляду на викладене, апеляційне провадження за апеляційною скаргою Черкаської місцевої прокуратури на рішення Придніпровського районного суду м. Черкаси від 24 вересня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання правочину удаваним, підлягає закриттю.

Водночас, ст. 7 Закону України «Про судовий збір» визначено, зокрема, що сума сплаченого судового збору повертається особі, яка його сплатила у разі закриття (припинення) провадження у справі (крім випадків, якщо провадження у справі закрито у зв`язку з відмовою позивача від позову і така відмова визнана судом), у тому числі в апеляційній та касаційній інстанціях.

Тому, сплачений Прокуратурою Черкаської області судовий збір за подачу апеляційної скарги у розмірі 1655 грн. 64 грн. підлягає поверненню.

Керуючись ст.ст. 260, 362 ЦПК України,

у х в а л и в:

Апеляційне провадження за апеляційною скаргою Черкаської місцевої прокуратури на рішення Придніпровського районного суду м. Черкаси від 24 вересня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання правочину удаваним закрити.

Повернути судовий збір у сумі 1655 грн. 64 коп. сплачений Прокуратурою Черкаської області згідно платіжного доручення № 1724 від 17 жовтня 2019 року. Банк платника: Держказначейська служба України м. Київ, код банку платника: 820172; отримувач: УК у м. Черкасах/Черкаси/22030101, рахунок отримувача: 0027; код отримувача: 38031150, код банку отримувача: 899998; банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.); призначення платежу: *;101; 02911119; 0901010; 2800; код. пл. 22030101; судовий збір за апеляційну скаргу від прокуратури в Черкаській області.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту прийняття та може бути оскаржена до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня її проголошення, в порядку та за умов визначених ЦПК України.

Повний текст ухвали складено 09 грудня 2019 року.

Головуючий Л. І. Василенко

Судді: В.Г. Бородійчук

О.В. Карпенко