Справа № 589/1024/18
Провадження № 2-о/589/19/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 січня 2019 року

Шосткинський міськрайонний суд Сумської області у складі:

головуючого судді Курбанової А.Р.,

за участю секретаря судового засідання Ніколаєнко В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Шостка цивільну справу за заявою ОСОБА_1 за участі заінтересованих осіб Собицької сільської ради Шосткинського району Сумської області, Шосткинського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Сумській області про встановлення факту батьківства,-

ВСТАНОВИВ:

14 березня 2018 року ОСОБА_1 звернулась до суду з заявою, в якій просить встановити факт, що померла 14 листопада 2016 року ОСОБА_2, доводилась їй матір`ю, а померлий 21 серпня 2000 року ОСОБА_3 - батьком.

Обґрунтовуючи вимоги заяви, заявник зазначила, що після смерті ОСОБА_2 та ОСОБА_3 відкрилася спадщина на право на земельні частки (пай), які розташовані на території Собицької сільської ради Шосткинського району Сумської області, та належали спадкодавцям на підставі відповідного сертифікату. ОСОБА_3 за життя заповіт не склав, його спадкоємцем першої черги за законом є заявник, яка позбавлена можливості реалізувати право на спадкування після ОСОБА_3, оскільки неможливо встановити родинний звязок з ним. Так, на момент народження заявника її мати не перебувала у шлюбі, а тому відомості про батька заявника до актового запису про її народження були внесені за вказівкою матері, таким чином в свідоцтві про народження заявника у відомостях про батька зазначено «Олексій». В свою чергу ОСОБА_2 за життя склала заповіт, яким заповіла все своє майно своїй дочці ОСОБА_1, однак остання позбавлена можливості реалізувати своє право на спадкування після ОСОБА_2 через невідповідність у написанні прізвища матері в актовому записі про народження заявника та в свідоцтві про смерть спадкодавця. З огляду на викладене, вважає, що у інший спосіб, ніж у судовому порядку, встановити факт родинних відносин неможливо. Встановлення факту родинних відносин потрібне їй для оформлення спадкових прав.

В судовому засіданні 12.11.2018р. представник заявника підтримав вимоги заяви, з підстав викладених у ній.

Заінтересовані особи, належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, правом на участь у судовому засіданні свого представника не скористались. 19.06.2018р. і 27.12.2018р. Собицька сільська рада звернулась до суду із заявами про розгляд справи за відсутності свого представника, заявлені вимоги визнала.

05.09.2018р. від відділу РАГС також надійшла заява про розгляд справи без участі його представника, заперечень з приводу заяви не висловлено.

Дослідивши письмові докази та надавши їм належну правову оцінку, суд вважає, що заява підлягає задоволенню враховуючи таке.

З копїї свідоцтва про смерть серія І-БП № 273965 встановлено, що 14 листопада 2016 року у віці 88 років померла ОСОБА_2 в м.Шостка Сумської області /а.с.11/.

21 березня 1952 року народилась ОСОБА_4 (заявник), її матірю зазначено ОСОБА_5, якій на час народження дитини виповнилось 23 роки /а.с. 46/.

Із витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб №4 вбачається, що ОСОБА_4 уклала шлюб з ОСОБА_6 та змінила своє прізвище на «Черкай» /а.с. 6-7/.

Зіставляючи вік, у якому померла спадкодавець ОСОБА_2 (88 років), та вік заявника на момент смерті ОСОБА_2 (64 роки), судом встановлено, що на момент народження заявника ОСОБА_2 було 23 роки.

Допитані в судовому засіданні свідки ОСОБА_7 та ОСОБА_8, кожен окремо, зазначили, що вони знали батьків заявника, та підтвердили, що померла 14 листопада 2016 року ОСОБА_2 є матірю ОСОБА_1.

Більш того, у своєму заповіті ОСОБА_2 сама вказує, що заповідає майно своїй доньці - ОСОБА_1 /а.с. 10/.

Як вбачається зі змісту заяви ОСОБА_1 її мати ОСОБА_2 на час народження заявника носила прізвище - «Трофимець», однак пізніше змінила своє прізвище на дівоче «Ліфиренко», при цьому будь-які документи про зміну нею прізвища не збереглись.

Разом з тим, приведений аналіз наявних у матеріалах справи документів, показів свідків в сукупності дозволяє суду дійти висновку, що заявником доведено належними, допустимими та достатніми доказами, що ОСОБА_2, яка померла 14 листопада 2016 року, доводились заявнику матір`ю. Будь-яких сумнівів з цього приводу у суду немає.

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина на належну їй земельну частку (пай), що підтверджується копією відповідного сертифікату на право на земельну частку (пай) /а.с. 14/.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. Так, відповідно до ч. 2 ст. 315 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Постановою Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995р. №5 "Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення" передбачено, що суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки.

Беручи до уваги, що судом достовірно встановлено, що ОСОБА_2, яка померла 14 листопада 2016 року, доводилась матір`ю ОСОБА_1, при цьому остання позбавлена можливості оформити спадщину як спадкоємець за заповітом після смерті матері через невідповідність написання її прізвища у документах, а чинним законодавством не передбачено іншого позасудового порядку встановлення цього юридичного факту, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення заяви ОСОБА_1 в цій частині.

Що стосується вимог ОСОБА_1 про встановлення факту батьківства ОСОБА_3 відносно неї, суд вважає за необхідне зупинитись на наступному.

За змістом положень постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» суди вирішуючи питання про те, якою нормою слід керуватися при розгляді справ цієї категорії, повинні виходити з дати народження дитини.

На момент виникнення даних правовідносин, діяв Кодекс законів про сім'ю, опіку, шлюб і актів цивільного стану від 31 травня 1926 року (УССР).

Згідно зі ст. 3 Кодексу законів про сім'ю, опіку, шлюб і актів цивільного стану УССР запис про народження в книгах запису актів цивільного стану є доказом походження дитини від вказаних батьків і може бути оскаржено тільки в судовому порядку.

Слід звернути увагу на те, що хоча в записі акту про народження заявника у відомостях про батька й зазначено лише імя «Олексій», проте заявником при реєстрації народження дитини зазначений саме ОСОБА_3, що дає суду підстави вважати про походження заявника (ОСОБА_1О.) від батька ОСОБА_3 та про те, що останній таким себе визнавав.

Судом встановлено, що мати заявника та ОСОБА_3 не перебували між собою у шлюбі, проте як до народження ОСОБА_1, так і після вони проживали однією сімєю без реєстрації шлюбу.

Вказані обставини знайшли своє підтвердження в ході допиту свідків ОСОБА_7 та ОСОБА_8, які, кожен окремо, суду повідомили, що ОСОБА_2 та ОСОБА_3 завжди жили разом, у них народилась донька (заявник), вони проживали разом, відносини в родині були гарні, ОСОБА_3 визнавав заявника своєю донькою.

21 серпня 2000 року ОСОБА_3 помер, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії І-БП №093372 /а.с.8/.

Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина на належну йому земельну частку (пай), що підтверджується копією відповідного сертифікату на право на земельну частку (пай) /а.с. 15/.

Заявник зазначає, що встановлення факту батьківства ОСОБА_3 відносно неї породжує юридичні наслідки, оскільки дає їй право на прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3

Згідно зі ст. 32-1 Кодексу законів про сім'ю, опіку, шлюб і актів цивільного стану, дитина, що народилася від особи, з якою мати дитини не перебуває в зареєстрованому шлюбі, не має права звернутися в суд з позовом про встановлення батьківства і про стягнення із зазначеної особи аліментів на утримання дитини.

Разом з тим, згідно з п.15 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 травня 1995 року № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд розглядає заяви про встановлення факту батьківства в разі смерті особи, яку заявник вважає батьком дитини, і вирішує їх з урахуванням обставин, передбачених ст. 53 Кодексу про шлюб та сім'ю України. Заяви про встановлення факту визнання батьківства щодо дитини, народженої до 1 жовтня 1968 року, розглядаються судом у випадках, коли померла особа визнавала себе батьком дитини до цієї дати.

На підставі спільної заяви батьків або рішення суду про встановлення факту визнання батьківства проводиться відповідна реєстрація в органах запису актів громадянського стану з внесенням запису про батька у свідоцтво про народження дитини.

Враховуючи викладене в сукупності, а також зважаючи, що в ході судового розгляду знайшла підтвердження та обставина, що ОСОБА_3 з народження заявника і до своєї смерті визнавав себе батьком ОСОБА_1, цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки для заявника, суд дійшов висновку, що заява ОСОБА_1 підлягає задоволенню також і в цій частині вимог.

Керуючись ст. ст. 13, 76-81, 259, 263-265, 268, 293, 315-319 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

1. Заяву ОСОБА_1 /ІНФОРМАЦІЯ_1, РНОКПП НОМЕР_1, зареєстрованої за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2/ - задовольнити.

2. Встановити факт, що ОСОБА_2, яка померла 14 листопада 2016 року, доводилась матір`ю ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1

3. Встановити факт визнання ОСОБА_3, померлим 21 серпня 2000 року, батьківства відносно ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уроженки ІНФОРМАЦІЯ_3.

Рішення може бути оскаржене до Сумського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Шосткинський міськрайонний суд Сумської області протягом тридцяти днів з дня його складення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Шосткинського міськрайонного суду

Сумської області ОСОБА_9