У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

"29" листопада 2019 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Гаврилова О.В., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Десята Київська державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

в с т а н о в и в :

Ухвалою Деснянського районного суду м.Києва від 04 жовтня 2019 року цивільну справу № 754/13981/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Десята Київська державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини передано на розгляд до Дніпровського районного суду м. Києва за підсудністю.

Вказану позовну заяву передано в провадження судді Дніпровського районного суду м. Києва Гаврилової О.В. на підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

Статтею 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1, 2 статті 2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданнями цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Статтею 175 ЦПК України визначені основні вимоги до позовної заяви, які мають бути дотримані особами, які звертаються до суду за захистом своїх прав та інтересів шляхом пред`явлення позову до суду.

Згідно ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява, серед іншого, повинна містити:зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів) (ч. 5 ст.177 ЦПК України).

Проте подана позовна заява не відповідає наведеним вище вимогам ч. 3 ст. 175 ЦПК України.

В роз`ясненнях, викладених у Постанові Пленуму Верховного Суду України №2 від 12.06.2009 р. «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» зазначено, що суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Зміст позовних вимог - це певна форма захисту, яку просить позивач від суду. Під підставами позову, як вказує Верховний суд України, слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги. Виклад обставин та підстав також необхідний для визначення тотожності позову, захисту відповідача від позову, зміни позову позивачем і, найголовніше, - для визначення предмета доказування по даній справі.

Підстави позову становлять обставини (фактична підстава), якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу, і норми права (юридична підстава), які у своїй сукупності дають право особі звернутися до суду з позовними вимогами до відповідача.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Як убачається зі змісту позовної заяви, позивач ОСОБА_1 просить суд визначити їй додатковий строк для подання заяви до Десятої Київської державної контори про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті її матері - ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування позову позивач, посилаючись на положення ч.1 ст.549 ЦК УРСР та

ч.3 ст.1268 ЦК України, зазначає, що вона вважається такою, що прийняла спадщину.

Таким чином викладення обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги суперечить змісту позовних вимог.

Крім того, в позові стверджується про відсутність інших спадкоємців, проте відповідачем у позовній заяві визначена ОСОБА_2 .

Однак в позовній заяві не зазначено чи є вказана особа родичкою спадкодавця ОСОБА_3 , ступінь їх спорідненості та чим вказана особа порушує, не визнає або оспорює права позивача.

Частиною 2 ст.1272 ЦК України визначено, що за письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

А в разі відсутності такої згоди, виникає спір щодо права на спадкування, який підлягає розгляду в судовому порядку.

Отже наведення в позовній заяві відомостей про спадкоємців є необхідним для визначення кола учасників справи.

При цьому, як убачається зі змісту позовної заяви, позивачем отримано листа від державного нотаріуса, в якому зазначено про відсутність доказів фактичного прийняття спадщини позивачем після смерті матері, строк на прийняття спадщини пропущено і тому відсутні підстави для видачі свідоцтва про право на спадщину.

Разом з тим, до позовної заяви долучено лист державного нотаріуса Десятої київської державної нотаріальної контори, згідно якого заяву ОСОБА_1 приєднано до спадкової справи №134/09, для вирішення питання по суті позивачу запропоновано особисто з`явитися до нотаріальної контори, повідомлено про пропуск строку для прийняття спадщини та відсутність доказів про фактичне її прийняття позивачем.

Відповідно до ч. 4 ст. 49 Закону України «Про нотаріат», на вимогу особи, якій відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, нотаріус або посадова особа, яка вчиняє нотаріальні дії, зобов`язані викласти причини відмови в письмовій формі і роз`яснити порядок її оскарження. Про відмову у вчиненні нотаріальної дії нотаріус протягом трьох робочих днів виносить відповідну постанову.

Якщо нотаріусом обґрунтовано відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину або у вчиненні іншої нотаріальної дії, виникає цивільно-правовий спір, що підлягає розгляду в позовному провадженні.

Таким чином, передумовою звернення до суду за захистом порушених, невизнаних або оспорюваних прав є Постанова нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії.

Проте доказів того, що позивач особисто з`явилась до державного нотаріуса, як це було запропоновано у вищевказаному листі, до позовної заяви не долучено, як і доказів винесення державним нотаріусом постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії.

Крім того, з вищевказаної відповіді державного нотаріуса вбачається, що заяву позивача від 24 лютого 2009 року приєднано до спадкової справи, проте в позові та доданих документах відсутні відомості про те, за чиєю заявою заведено спадкову справу. Відомості про дану особу є необхідними для визначення кола учасників справи.

Відповідно до ч.1 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). (ч.2 ст.185 ЦПК України)

З огляду на викладене, відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, позовна заява підлягає залишенню без руху, позивачам необхідно в десятиденний строк з дня отримання копії ухвали усунути зазначені в ній недоліки. Для усунення недоліків позовної заяви позивач має подати до суду позовну заяву в новій редакції з урахуванням наведених в даній ухвалі недоліків щодо її змісту.

Долучити до позовної заяви її копії для вручення учасникам справи з копіями доданих нових документів (в разі їх долучення до виправленої позовної заяви).

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 2, 4, 175, 177, 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя,

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Десята Київська державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - залишити без руху та запропонувати позивачам в десятиденний строк з дня отримання копії ухвали усунути вищезазначені недоліки.

У випадку неусунення недоліків, заява вважається неподаною і повертається заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

С у д д я