РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
07 жовтня 2019 року Київський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді - Сенаторова В.М.,
за участю секретаря - Явнюк К.Р.,
прокурора в інтересах
Харківської міської ради Размєтаєва А.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщення Київського районного суду м. Харкова цивільну справу за заявою Харківської місцевої прокуратури №2 в інтересах держави в особі Харківської міської ради, заінтересована особа: Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради про визнання спадщини відумерлої, -
Прокурор Харківської місцевої прокуратури №2 в інтересах держави в особі Харківської міської ради звернувся з суду з заявою, у якій просив визнати спадщину, яка відкрилась ІНФОРМАЦІЯ_1 після смерті ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та складається з квартири за адресою:
АДРЕСА_1 , відумерлою, та передати її територіальній громаді міста Харкова в особі Харківської міської ради.
Встановлено, що в квартирі за адресою: АДРЕСА_1 проживали ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та її діти: син, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та донька, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4
Вказана квартира була приватизована та вищевказані особи набули право спільної сумісної власності на неї згідно із свідоцтвом про право власності на житло від 29.12.1998 №2-980143458-ц, виданим Центром приватизації державного житлового фонду Управління комунального майна та приватизації Головного управління економіки та комунального майна Виконавчого комітету Харківської міської ради.
ІНФОРМАЦІЯ_5 померла ОСОБА_3 (свідоцтво про смерть серії НОМЕР_1 ).
Відповідно до свідоцтва про право на спадщину від 24.09.2009, виданого державним нотаріусом Восьмої Харківської державної нотаріальної контори Кретовою О.В., після смерті ОСОБА_3 спадкоємцями 1/3 частини зазначеної квартири, яка належала померлій, стали її діти, ОСОБА_2 і ОСОБА_1 , в рівних частках кожен.
ІНФОРМАЦІЯ_6 померла ОСОБА_2 , а ІНФОРМАЦІЯ_1 - ОСОБА_1 (актові записи про смерть №7982 від 19.05.2015 і №1787 від 03.02.2017, відповідно).
27.02.2017 між ОСОБА_2 , ОСОБА_1 та ОСОБА_4 було укладено договір купівлі-продажу квартири, який був посвідчений та зареєстрований під №124 приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Поддубною Ю.В., відповідно до якого ОСОБА_4 придбала квартиру АДРЕСА_4 , але ОСОБА_2 і ОСОБА_1 не могли укласти вказаний договір, оскільки на момент його укладення були померлими.
Зазначені обставини встановлені рішенням Київського районного суд у м. Харкова від 14.06.2017 у справі №640/5906/17, яким задоволено позов ОСОБА_5 (сусідки померлих) та визнано недійсним договір купівлі - продажу квартири від 27.02.2017 №124. Вказане судове рішення набрало законної сили.
Відповідно до ч.4 ст.82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.
Крім того, згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, на виконання вказаного судового рішення з реєстру 13.06.2019 вилучено запис про реєстрацію права власності на вказану квартиру на ім`я ОСОБА_4 .
Тобто на теперішній час право власності на квартиру АДРЕСА_4 ні за ким не зареєстровано та вказане майно має всі ознаки відумерлої спадщини.
В судовому засіданні представник Харківської міської прокуратури №2 підтримав подану заяву.
Представник Харківської міської ради направив до суду листа, в якому вказав, що не заперечує щодо звернення прокуратури до суду з вказаною заявою.
Представник заінтересованої особи Управління комунального майна та приватизації департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради в судове засідання не з`явився, належним чином був повідомлений про день та час розгляду справи.
Суд, вислухав пояснення сторін, перевірив матеріали справи приходить до наступного.
В судовому засіданні встановлені наступні юридично значимі факти та відповідні їм правовідношення.
На підставі свідоцтва про право власності кв. АДРЕСА_4 приватизована на ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_2 .
Вказані особи були зареєстровані у кв. АДРЕСА_4 .
ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_7 .
За даними свідоцтва про право на спадщину по закону після смерті ОСОБА_3 спадщину прийняли діти - ОСОБА_2 та ОСОБА_1 .
ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_8 .
ОСОБА_1 помер ІНФОРМАЦІЯ_9 .
За даними КЗОЗ «Харківська міська клінічна лікарня швидкої та невідкладної медичної допомоги ім. проф. О.І. Мещанінова»: №01/2459 від 08.12.2016, було направленого на адресу квартири АДРЕСА_4 листа з поміткою «рідним гр. ОСОБА_1 » з проханням забрати його тіло для поховання; №01/2460 від 08.12.2016 на адресу Шевченківського відділення Холодногірського ВП ГУНП в Харківській області, яким повідомлено, що під час лікування ОСОБА_1 ніхто з родичів його не відвідував й що буде вирішуватися питання про кремацію його тіла за рахунок лікарні; №01-30/939 від 12.05.2017 на адресу слідчого СУ ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 , де зазначено, що ОСОБА_1 , якого доставлено бригадою екстреної допомоги до стаціонару закладу 02.12.2016, помер ІНФОРМАЦІЯ_1 та був кремований як незатребуваний з лікарні родичами для поховання;
За даними зі Спадкового реєстру від 10.06.2019, виданими П`ятою Харківською міською державною нотаріальною конторою, відповідно до яких після смерті ОСОБА_2 і ОСОБА_1 свідоцтва про право на спадщину не видавались, заповіти/спадкові договори відсутні;
Згідно протоколу допиту свідка ОСОБА_7 ОСОБА_8 від 11.03.2017, у родини ОСОБА_9 не було спадкоємців і родичів. Саме через цю обставину вона викликала поліцію 05.03.2017, коли невідомі особи вивозили речі з квартири померлих, серед яких була жінка, яка представилась новою власницею та показала договір купівлі-продажу, датований лютим 2017 року.
На підставі рішення Київського районного суду м. Харкова від 14 червня 2017 року договір купівлі продажу від 27.02.2017 року укладений між ОСОБА_2 , ОСОБА_1 та ОСОБА_4 щодо купівлі продажу квартири АДРЕСА_4 визнано недійсним.
На підставі ч.1 ст.1268 Цивільного кодексу України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
Частиною 1 ст.1270 ЦК України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у 6 місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Згідно з ч. ч. 1, 2, 3 ст.1277 Цивільного кодексу України, у разі
відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття, орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини зобов`язаний подати до суду заяву про визнання спадщини відумерлою.
Заява про визнання спадщини відумерлою подається після спливу одного року з часу відкриття спадщини, спадщина, визнана судом відумерлою, переходить у власність територіальної громади за місцем відкриття спадщини, а нерухоме майно-за місцем його місцезнаходження.
Відповідно до ч.1 ст.10 зазначеного Закону сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.
Відповідно до ст. 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» спадщина, визнана судом відумерлою, переходить у власність територіальної громади за місцем відкриття спадщини.
Відповідно до ст. 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.
Закріплено, що організація і порядок діяльності органів прокуратури України визначається законом.
Відповідно до ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.
Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.
Відповідно до рішення Конституційного суду України від 08.04.1999 № З-рп/99 по справі щодо офіційного тлумачення положень вимог чинного законодавства:
- під поняттям «орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах», потрібно розуміти орган, на який державою покладено обов`язок щодо здійснення конкретної діяльності у відповідних правовідносинах, спрямованої на захист інтересів держави. Таким органом, відповідно до статей 6, 7, 13 та 143 Конституції України, може виступати орган державної влади чи орган місцевого самоврядування, якому законом надано повноваження органу виконавчої влади;
- під представництвом прокуратурою України інтересів держави в суді за змістом статті 131-1 Конституції України треба розуміти правовідносини, в яких прокурор, реалізуючи визначені Конституцією України та законами України повноваження, вчиняє в суді процесуальні дії з метою захисту інтересів держави. В основі інтересів держави є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист права власності та господарювання, тощо.
Із врахуванням того, що «інтереси держави» є оціночним поняттям,
прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає в чому відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.
Відповідно до Статуту територіальної громади міста Харкова, затвердженого рішенням Харківської міської ради від 04.07.2007 № 121/07 та зареєстрованого згідно з свідоцтвом № 2 від 16.07.2007 Харківським міським управлінням Міністерства юстиції України, міська рада є представницьким органом територіальної громади, що здійснює від її імені та в її інтересах функції та повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України і законами України, а також приймає від її мені рішення.
Пред`явлення прокурором даної заяви в інтересах держави в особі Харківської міської ради обумовлено необхідністю збереження та примноження комунальної власності територіальної громади м. Харкова, створення умов для ефективного її використання, забезпечення дохідної частини бюджету міста, що відповідає завданням, покладеним на позивача, вищезазначеним рішенням Харківської міської ради.
Відповідно до ч.4 ст. 56 ЦПК України, прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.
Згідно п. 9 інформаційного листа Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ за № 24-753/0/4-13 від 16.05.2013 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» органи прокуратури мають право подавати заяви про визнання спадщини відумерлою в інтересах територіальної громади відповідно Закону України «Про прокуратуру», яким визначено однією з функцій прокуратури представництво інтересів держави в суді у випадках, визначених законом.
Незважаючи на наявність визначених ст.1277 ЦК України умов, Харківською міською радою не виконується передбачений вказаною статтею Кодексу обов`язок подати до суду заяву про визнання спадщини відумерлою.
Відповідно до ст.334 ЦПК України заява про визнання спадщини відумерлою у випадках, встановлених Цивільним кодексом України, подається до суду за місцем відкриття спадщини або за місцезнаходженням нерухомого майна, що входить до складу спадщини.
Статтею 278 ЦПК України визначено наступне: суд, встановивши, що спадкоємці за заповітом і за законом відсутні, або спадкоємці усунені від права на спадкування, або спадкоємці не прийняли спадщину чи відмовилися від її прийняття, ухвалює рішення про визнання спадщини відумерлою та про передачу її територіальній громаді за місцем відкриття спадщини.
Таким чином, ОСОБА_1 був останнім спадкоємцем квартири, оскільки вважався таким, що прийняв спадщину після смерті своєї сестри, ОСОБА_2 , в силу ч.3 ст.1268 ЦК України.
З урахуванням наведеного, спадщина, яка відкрилась після смерті ОСОБА_1 , та складається з квартири АДРЕСА_4 , є відумерлою та має бути передана територіальній громаді м. Харкова, а тому заява подана прокурором Харківської місцевої прокуратури №2 підлягає задоволенню.
Відповідно до п. 15-1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються органи місцевого самоврядування - за подання заяви про визнання спадщини відумерлою.
Відповідно до ч.1 ст.57 ЦПК України, органи та інші особи, які відповідно до статті 56 цього Кодексу звернулися до суду в інтересах інших осіб, мають процесуальні права та обов`язки особи, в інтересах якої вони діють, за винятком права укладати мирову угоду.
Аналогічна правова позиція викладена у рішенні Верховного суду України від 28.09.2016 у справі № 370/1173/14-ц.
Зважаючи на вищевикладене, процесуальне право щодо звільнення органів місцевого самоврядування під час розгляду справ за подання заяви про визнання спадщини відумерлою розповсюджується і на випадки подання заяв відповідної категорії прокурорами в інтересах органів місцевого самоврядування, так як прокурор відповідно до ст.57 ЦПК України при поданні заяви про визнання спадщини відумерлою має процесуальні права й обов`язки особи, в інтересах якої він діє, за винятком права укладати мирову угоду.
Таким чином, прокурор при поданні заяви про визнання спадщини відумерлою звільняється від сплати судового збору.
Керуючись статтями 277 - 278 ЦПК України, суд, -
Заяву Харківської місцевої прокуратури №2 в інтересах держави в особі Харківської міської ради, заінтересована особа: Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради про визнання спадщини відумерлої задовольнити.
Визнати спадщину, яка відкрилась ІНФОРМАЦІЯ_1 після смерті ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та складається з квартири за адресою: АДРЕСА_1 , відумерлою, та передати її територіальній громаді міста Харкова в особі Харківської міської ради.
Рішення може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі протягом тридцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Харківського апеляційного суду апеляційної скарги.

Відповідно до п. 15.5 розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя -