Центральний районний суд м. Миколаєва
н/п 2-во/490/142/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 листопада 2019 року Центральний районний суд м. Миколаєва у складі головуючого судді Подзігун Г.В., за участю секретаря Ліщука Ю.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні суду по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділення в натурі частки майна, що є у спільній частковій власності, -

ВСТАНОВИВ:

06.11.2019 року рішенням Центрального районного суду м. Миколаєва було частково задоволено позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділення в натурі частки майна, що є у спільній частковій власності: 1) виділено в натурі у власність ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП - НОМЕР_1 , частину житлового будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 - кімнату 1-5(літ. «А»), пл. 15,1 кв.м.,вартістю 13 313 грн.; 2) виділено в натурі у власність ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП - НОМЕР_1 , надвірні узаконені господарські будови, загальною вартістю 53 843 грн., розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , що включають в себе: сарай літ. «К», пл. 9,5 кв.м. - 3 071 грн.;сарай літ. «Д», пл.9 кв.м. - 1 100 грн.;сарай літ. «Л», пл. 6,4 кв.м. - 2146 грн.;літню кухню літ. «Ж», пл. 32 кв.м. - 22 690 грн.; тамбур до літньої кухні лат. «Ж», пл. 4,8 кв.м. - 1 780 грн.; сарай літ. «Е», пл. 14,3 кв.м. - 2 643 грн.; 1/2 частина вбиральні літ. «М», пл. 0,5 кв.м. - 846 грн.; 1/2 частина огорожі №1, 2, 4, 5, 6, 7 - 1 389 грн.; 1/2 частина басейну №3 - 565 грн.; 1/2 частина замощення №І - 2 000 грн., відповідно до третього варіанту висновку №125-096 судової будівельно-технічної експертизи від 30.12.2016 року, який міститься у матеріалах цивільної справи № 490/7049/16-ц; 3) припинено право спільної часткової власності ОСОБА_1 на 1/2 частину житлового будинку по АДРЕСА_1 ; 4) стягнуто з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП - НОМЕР_2 , на користь ОСОБА_1 551 грн. 20 коп. як відшкодування судових витрат.

25.11.2019 року ОСОБА_1 звернувся до Центрального районного суду м. Миколаєва із заявою про виправлення описки в судовому рішенні. В обґрунтування заяви вказав, що у висновку №125-096 судової будівельно-технічної експертизи від 30.12.2016 року експертом було запропоновано три варіанти поділу житлового будинку АДРЕСА_1 між співвласниками. На думку ОСОБА_1 , він є другим співвласником у всіх варіантах, а ОСОБА_2 - першим, тому згідно варіанту №3 йому слід виділити у користування майно, запропоноване для другого співвласника. В рішенні суду від 06.11.2019 року допущено помилку, а саме поміняно місцями співвласників, що перешкоджає його виконанню.

В судове засідання учасники справи ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , будучи належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, не з`явились, подали до суду заяви про розгляд справи без їх участі.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 269 ЦПК України, їх неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з розглядом справи за відсутності сторін фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Вивчивши заяву та перевіривши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Відповідно до положень ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Ухвала про внесення виправлень надсилається всім особам, яким видавалося чи надсилалося судове рішення, що містить описки чи арифметичні помилки.

Відповідно до п. 19 постанови Пленуму Верховного суду України від 18 грудня 2009 року за № 14 «Про судове рішення у цивільній справі», вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Аналізуючи норми наведених статей, суд зазначає, що опискою або арифметичною помилкою є описка або помилка технічного характеру. Термін описка означає помилку в написаному тексті, зокрема через неуважність. Під опискою необхідно розуміти зроблену помилку в написанні слів (спотворення слів); спотворення (неточність): прізвища, імені й по-батькові, в зазначенні ініціалів, назві юридичних осіб, їхніх адрес тощо. Опискою слід вважати помилку, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, що мають вплив на зміст судового рішення та його виконання.

Подана заява ОСОБА_1 за своїм змістом та суттю не є заявою про виправлення описки в розумінні ст. 269 ЦПК України, оскільки в ній фактично порушується питання про зміну змісту судового рішення, яке було ухвалено відповідно до вимог діючого законодавства та на підставі наявних у справі матеріалів.

З урахуванням викладеного, оскільки відсутні правові підстави для виправлення описки в рішенні Центрального районного суду м. Миколаєва від 06.11.2019 року, суд приходить до висновку, що заява ОСОБА_1 задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 259-261, 269 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні суду по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділення в натурі частки майна, що є у спільній частковій власності - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена через суд першої інстанції до Миколаївського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня постановлення ухвали.

СУДДЯ Г.В. ПОДЗІГУН