КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
справа №756/6402/18 головуючий у суді І інстанції: Васалатій К.А.
ПОСТАНОВА

Іменем України

10 грудня 2019 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати в цивільних справах:

Головуючого судді: Сушко Л.П.,

суддів: Гуля В.В., Сліпченка О.І.,

секретар судового засідання: Спеней О.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Київського апеляційного суду у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за апеляційною скаргою адвоката Єлманової Вікторії Анатоліївни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 на ухвалу Оболонського районного суду міста Києва від 15 квітня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

У травні 2018 року представник ОСОБА_1 - адвокат Єлманова В.А. звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Позовна заява мотивована тим, що з 14 серпня 1999 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 перебувають у зареєстрованому шлюбі, у якому народилися діти: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Сімейне життя подружжя не склалося через відсутність взаємопорозуміння та постійні сварки, тому позивач просив розірвати шлюб, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований відділом реєстрації актів громадянського стану Михайлівського районного управління юстиції Запорізької області 14 серпня 1999 року, запис у книзі реєстрації актів про одруження № 31.

12 квітня 2019 року від позивача ОСОБА_1 надійшла заява про закриття провадження у справі, оскільки він вирішив зберегти шлюбні стосунки із ОСОБА_2 ..

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 15 квітня 2019 року провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу закрито. Визнано зловживання процесуальними правами дії представника позивача - адвоката Єлманової В.А..

Не погодившись із вказаним судовим рішенням, адвокат Єлманова Вікторія Анатоліївна, яка діє в інтересах ОСОБА_1 23 квітня 2019 рокуподала апеляційну скаргу, вважаючи необгрунтованим висновок суду першої інстанції про зловживання процесуальними правами дії представника позивача. В апеляційній скарзі адвокат просить ухвалу суду першої інстанції скасувати в частині визнання зловживання процесуальними правами дій представника позивача Єлманової Вікторії Анатоліївни , посилаючись на порушення судом норм процесуального права. Вказує, що судове відбувалось у робочому кабінеті судді, видалення до нарадчої кімнати відбувалось за звичаями реалій правосуддя - учасники провадження виходили з кабінету судді. Під час виходу з кабінету, після роз`яснення судом наслідків закриття провадження, які відрізнялись від її роз`яснень на консультації, позивач, маючи сумнів в її компетенції та професійності, запитав чи дійсно ніколи він не зможе подати позов про розірвання шлюбу, на що отримав від неї відповідь, що зможе, але з інших підстав. Це почув головуючий та змусив ycix учасників процесу повернутись до кабінету та зайняти свої місця, змусив секретаря знов включити запис та відновив судове засщання, вже після видалення до нарадчої кімнати, зробив їй зауваження, зазначив, що вона зловживає процесуальними правами, пригрозив відреагувати окремою ухвалою, посилаючись на ст.262 ЦПК України, після чого знов повторно пішов до нарадчої кімнати. Після чого оголосив оскаржувану ухвалу, якою закрив провадження у справі, атакож встановив факт нібито зловживання нею процесуальними правами представника позивача.

ОСОБА_2 надав відзив на апеляційну скаргу, у якому зазначила, що апеляційну скаргу повністю підтримує, і просить її задовольнити.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 10 травня 2019 року апеляційну скаргу адвоката Єлманової Вікторії Анатоліївни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 повернуто на підставі пункту 4 частини 5 статті 357 ЦПК України.

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду Синельникова Є.В., Осіяна О.М. Сакари Н.Ю., Хопти С.Ф., Шиповича В.В. від 09 жовтня 2019 року касаційну скаргу адвоката Єлманової Вікторії Анатоліївни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 задоволено. Ухвалу Київського апеляційного суду від 10 травня 2019 року скасовано, справу передано на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Закриваючи провадження у справі, суд першої інстанції керувався пунктом 4 частини 1 статті 255 ЦПК України.

В цій частині судове рішення сторонами не оскаржується.

Визнаючи дії адвоката Єлманової В.А. зловживання процесуальними правами, суд першої інстанції обґрунтовував свої висновки тим, що адвокат Єлманова В.А. висловлювалась та тлумачила дії головуючого судді під час виходи до нарадчої кімнати щодо роз`яснень вимог статті 255 ЦПК України.

Однак, такі висновки суду не відповідають обставинам справи та вимогам закону.

Відповідно до частин 1-5 статі 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

У відповідності до положень ст. 43 ЦПК України учасники справи мають право:

1)ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень;

2)подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам;

3) подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб;

4)ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти;

5) оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках;

6) користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

Учасники справи зобов`язані:

1) виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу;

2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи;

3) з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою;

4) подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази;

5) надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні;

6) виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки;

7) виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

У випадку невиконання учасником справи його обов`язків суд застосовує до такого учасника справи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Відповідно до частини 1 статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до частини 2 статті 44 ЦПК України залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема:

1) подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення;

2) подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями;

3) подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер;

4) необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою;

5) укладення мирової угоди, спрямованої на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі.

3. Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

4. Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Відповідно до ч. 4 ст. 44 ЦПК суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Судом встановлено, що у травні 2018 року представник ОСОБА_1 - адвокат Єлманова В.А. звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу (а.с. 2-4).

12 квітня 2019 року від позивача ОСОБА_1 надійшла заява про закриття провадження по справі, оскільки він вирішив зберегти шлюбні стосунки із ОСОБА_2 (а.с. 41-42).

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 15 квітня 2019 року провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу закрито та визнано зловживання процесуальними правами дії представника позивача - адвоката Єлманової В.А.(а.с. 45)

Закриваючи провадження у справі, суд одночасно в резолютивній частині ухвали визнав зловживанням представником позивача Єлманово ю В.А. процесуальними права, а саме тлумачила дії головуючого судді під час виходи до нарадчої кімнати щодо роз`яснень вимог статті 255 ЦПК України.

При цьому, суд першої інстанції, не звернув уваги на положення ч. 2 ст. 44 ЦПК України, якою передбачено підстави визнання зловживанням процесуальними правами.

Також, суд першої інстанції не звернув увагу на вимоги ч. 3 ст. 44 ЦПК України, відповідно до якої якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Отже, виходячи з аналізу положень статті 44 ЦПК України, при встановленні зловживання процесуальними правами учасниками судового процесу та їхніми представниками, суд має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Таким чином, процесуальним законом визначений вичерпний перелік дії щодо зловживанням процесуальними правами, в який не входять дії зазначені судом першої інстанції, а саме тлумачення представником позивача дії головуючого судді під час виходи до нарадчої кімнати щодо роз`яснень вимог статті 255 ЦПК України, тому суд першої інстанції безпідставно та в порушення вимог ч. 2 ст. 44 ЦПК України, під час закриття провадження у справі визнав зловживання процесуальними правами представником позивача.

Суд апеляційної інстанції погоджується з доводами апеляційної скарги адвоката Єлманової Вікторії Анатоліївни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 .

З урахуванням викладеного, суд апеляційної інстанції вважає, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку в частині визнання дій представника позивача зловживання процесуальними правами та не вірно застосував положення статті 44 ЦПК України.

Відповідно до частини першої статті 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: 1) неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Таким чином, суд апеляційної інстанції вважає, що доводи апеляційної скарги заслуговують на увагу, висновки суду в частині визнання зловживання процесуальними правами дій представника позивача Єлманової Вікторії Анатоліївни не відповідають обставинам справи, ухвала суду першої інстанції в цій частині прийнята з неправильним застосуванням норм процесуального права, і підлягає скасуванню в цій частині у відповідності до ст. 376 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.374, 376 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу адвоката Єлманової Вікторії Анатоліївни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Оболонського районного суду міста Києва від 15 квітня 2019 року скасувати в частині визнання зловживання процесуальними правами дій представника позивача Єлманової Вікторії Анатоліївни .

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Повний текст постанови складено «10» грудня 2019 року.

Головуючий суддяЛ.П. Сушко
СуддіВ.В. Гуль О.І. Сліпченко