Ухвала

Іменем України

05 грудня 2019 року

м. Київ

справа № 619/1259/18

провадження № 61-20376ск19

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

Сердюка В. В. (суддя-доповідач), Грушицького А. І., Фаловської І. М.,

розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 на постанову Харківського апеляційного суду від 15 жовтня 2019 року в справі за позовом ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фірма «СВ» про стягнення суми,

ВСТАНОВИВ:

У квітні 2018 року ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фірма «СВ» (далі - ТОВ «Фірма «СВ») про стягнення суми.

В судовому засіданні 29 травня 2018 року представником позивача заявлено клопотання про призначення судово-медичної експертизи.

Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 29 травня 2018 року у справі призначено комплексну судово-медичну експертизу, проведення якої доручено експертам Київського обласного бюро судово-медичної експертизи»

(вул. Оранжерейна, 7, м. Київ, 04112), із залученням фахівців Клініки професійних захворювань державної установи «Інститут медицини праці Національної академії медичних наук України», попереджено експертів про кримінальну відповідальність за ст. ст. 384, 385 КК України, на вирішення якої поставлено наступні питання:

1) Яка причина виникнення у ОСОБА_2 професійного захворювання - Пневмоконіоз (р/р 2/2), ЛНІ (один) ст.?

2) Час виникнення та розвитку (період формування) у ОСОБА_2 професійного захворювання - Пневмоконіоз (р/р 2/2), ЛН І (один) ст.?

3) Чи існує прямий причинний зв`язок між професійним захворюванням ОСОБА_1 (р/р 2/2), ЛН І (один) ст. та умовами праці під впливом небезпечних та шкідливих виробничих факторів, за яких ОСОБА_2 підлягала дії пилу (кремнію діоксиду)?

4) Чи наявна у ОСОБА_2 підвищена чутливість (знижена резистентність) до шкідливих виробничих факторів - дії пилу (кремнію діоксиду)?

5) Чи могли виникнути у ОСОБА_2 паталогічні зміни в організмі, обумовлені професійним захворювання - Пневмоконіоз (р/р 2/2), ЛН І (один) ст. за умови не перевищення в повітрі робочої зони пилу (кремнію діоксиду 1,0 мг/м куб при ГДК

1,0 мг/м куб)?

6) Чи маються ознаки динамічних змін у стані здоров`я ОСОБА_2 в бік погіршення? Чи є зазначені зміни у стані здоров`я ОСОБА_2 зворотними при усуненні шкідливих факторів та лікуванні?

7) Чи є виліковним професійне захворювання на Пневмоконіоз (р/р; 2/2), ЛН І (один) ст. та чи є у стані здоров`я ОСОБА_2 тенденція до виліковування та стійкого виздоровлення?

Надано для проведення експертизи матеріали цивільної справи №619/1259/18.

Провадження у справі зупинено на час проведення експертизи.

Витрати, пов`язані з проведенням експертизи, покладено на позивача ОСОБА_2 .

Роз`яснено наслідки ухилення від участі в експертизі, передбачені ст.109 ЦПК України.

11 лютого 2019 року до суду першої інстанції листом № 151 від 06 лютого 2019 року повернуто справу без виконання експертизи, у зв`язку з ненадходженням необхідної медичної документації, а саме оригіналу медичної карти № 4.2395/747 від

07-26 квітня 2016 року стаціонарного хворого ОСОБА_2 з КЗОЗ Комунальне некомерційне підприємство Харківської обласної ради «Обласна клінічна лікарня».

Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 12 лютого 2019 року поновлено провадження у справі.

12 липня 2019 року в судовому засіданні представником позивача - адвокатом Панасенком П. П. заявлено клопотання, про направлення справи для проведення експертизи згідно з ухвалою від 29 травня 2018 року та зупинення у зв`язку з цим розгляду справи.

Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 12 липня 2019 року направлено до Київського обласного бюро судово-медичної експертизи» цивільну справу № 619/1259/18 за позовом ОСОБА_2 до ТОВ Фірма «СВ» про стягнення шкоди разом з медичною документацією для проведення комплексної судово-медичної експертизи, згідно з ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 29 травня 2018 року.Провадження по справі на час проведення експертизи зупинено.

Не погодившись із вказаною ухвалою суду першої інстанції, ТОВ Фірма «СВ» звернулося до апеляційного суду з апеляційною скаргою на ухвалу Дергачівського районного суду Харківської області від 12 липня 2019 року.

Постановою Харківського апеляційного суду від 15 жовтня 2019 року апеляційну скаргу ТОВ «Фірма «СВ» задоволено, ухвалу Дергачівського районного суду Харківської області від 12 липня 2019 року скасовано, справу повернути до того ж суду для продовження розгляду.

11 листопада 2019 року ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 подав засобами поштового зв`язку касаційну скаргу, в якій просив скасувати постанову Харківського апеляційного суду від 15 жовтня 2019 року та залишити в силі ухвалу суду першої інстанції, посилаючись на порушення апеляційним судом норм процесуального права.

Касаційна скарга ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 мотивована тим, що оскаржувана постанова апеляційного суду постановлена всупереч вимогам процесуального права.

У відкритті касаційного провадження слід відмовити з таких підстав.

Судами встановлено, що ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 29 травня 2018 року по справі призначено комплексну судово-медичну експертизу, проведення якої доручено Київському обласному бюро судово-медичної експертизи.

11 лютого 2019 року до суду листом № 151 від 06 лютого 2019 року справу повернуто без виконання експертизи, у зв`язку з ненадходженням необхідної медичної документації, а саме - оригіналу медичної карти № 4.2395/747 від

07-26 квітня 2016 року стаціонарного хворого ОСОБА_2 з КЗОЗ Комунальне некомерційне підприємство Харківської обласної ради «Обласна клінічна лікарня».

Провадження по справі поновлено ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 12 лютого 2019 року.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 103 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Згідно з частиною другою статті 113 ЦПК України, якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам).

Пунктом 11 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову експертизу у кримінальних і цивільних справах» від 30 травня 1997 № 8 визначено, що повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. Істотними можуть визнаватися, зокрема, порушення, які призвели до обмеження прав обвинуваченого чи інших осіб. В ухвалі (постанові) про призначення повторної експертизи зазначаються обставини, які викликають сумніви у правильності попереднього висновку експерта.

Скасовуючи ухвалу суду першої інстанції та направляючи справу для продовження розгляду, суд апеляційної інстанції правильно виходив з того, що експертиза, призначена ухвалою від 29 травня 2018 року не проведена, а ухвалою від

12 липня 2019 року не вирішувалося питання про призначення у справі іншої експертизи, підстав для зупинення провадження у справі у суду першої інстанції не було.

Наведені у касаційній скарзі доводи не спростовують висновків суду апеляційної інстанції та не впливають на законність оскаржуваної ухвали.

Підстав вважати, що апеляційним судом допущено порушення норм процесуального права, немає.

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Згідно з положеннями пункту 5 частини другої статті 394 ЦПК України суд в порядку, передбаченому частинами четвертою, п`ятою цієї статті, відмовляє у відкритті касаційного провадження, якщо касаційна скарга є необґрунтованою.

Пунктом 2 частиною четвертою статті 394 ЦПК України визначено, що у випадку оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосовування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Згідно з частиною п`ятою статті 394 ЦПК України у разі якщо суддя-доповідач дійде висновку, що подана касаційна скарга є необґрунтованою, вирішення питання про відкриття провадження здійснюється постійною колегією суддів, до складу якої входить суддя-доповідач. Якщо жоден суддя із складу колегії не дійде висновку про необхідність відкриття касаційного провадження через необґрунтованість скарги, колегія суддів постановляє ухвалу про відмову у відкритті касаційного провадження.

Із змісту касаційної скарги та оскаржуваного судового рішення вбачається, що скарга є необґрунтованою, правильне застосовування судом апеляційної інстанції норм права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування чи тлумачення, а наведені у скарзі доводи були предметом дослідження і оцінки суду та не дають підстав для висновку про незаконність судового рішення.

Керуючись пунктом 5 частини другої, частинами четвертою, п`ятою та шостою статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 на постанову Харківського апеляційного суду від 15 жовтня 2019 року в справі за позовом ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фірма «СВ» про стягнення суми.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:В. В. Сердюк

А. І. Грушицький

І. М. Фаловська