У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 грудня 2019 року місто Київ

Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого - судді Ларіонової Н.М.,

при секретарі судового засідання Гальчинській А.О.,

за участю: представника відповідача-2 - адвоката Пащенка О.О.,

представника відповідача-3 - адвоката Сікоренка В.Ю.,

розглянувши у підготовчому засіданні в залі районного суду в місті Києві матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю Торговий дім «Укрспецреалізація», ОСОБА_2 , Публічного акціонерного товариства «Полтава-Банк», треті особи: Головне територіальне управління юстиції в м.Києві, ОСОБА_3 про визнання прилюдних торгів недійсними та скасування держаної реєстрації права власності, -

В С Т А Н О В И В :

В серпні 2017 р. позивач ОСОБА_1 звернувся до Подільського районного суду м.Києва з позовом, в якому просить визнати недійсними прилюдні торги від 22.07.2011 р. з реалізації арештованого нерухомого майна - гаража АДРЕСА_1, який належить ОСОБА_3 , оформлені протоколом від 22.07.2011 р., актом від 04.08.2011 р. та свідоцтвом про придбання арештованого майна від 29.09.2011 р.

Провадження у справі було відкрито ухвалою від 04.09.2017 р. (суддя Супрун Г.Б.).

В листопаді 2017 р. представником відповідача-2 ОСОБА_2 - адвокатом Пащенком О.О. були подані письмові заперечення, в яких сторона відповідача просила відмовити в задоволенні позову, посилаючись на його безпідставність, та заявлено про застосування строків позовної давності.

В червні 2018 р. представником третьої особи-1 - Кривов`яз О.В. подані письмові пояснення, в яких третя особа зазначила на те, що з 30.04.2016 р. ГУ ТУЮ в м.Києві не має повноважень на вчинення будь-яких реєстраційних дій, та одночасно просив розглядати справи за його відстуності.

На підставі протоколу повторного автоматичного розподілу від 31.07.2018 р. матеріали вищевказаної цивільної справи передані для розгляду судді Ларіоновій Н.М.

Відповідно п.9 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України (2017 р.) застосуванню при розгляді даної справи підлягають норми чинного з 15.12.2017 р. ЦПК України (2017 р.). В зв`язку з чим розгляд справи проводиться в порядку загального позовного провадження.

В підготовче засідання позивач та його представник повторно не з`явились, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, відповідно до вимог закону, про причини неявки суд не повідомили, заяву про розгляд справи за відсутності сторони позивача не надали.

Представник відповідача-1 - ТОВ «ТД «Укрспецреалізація», будучи повідомленим у встановленому законом порядку про час та місце розгляду справи, в підготовче засідання повторно не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, заперечення (відзив) на позов не подавав.

В підготовчому засіданні представник відповідача-2 ОСОБА_2 - адвокат Пащенко О.О. просив залишити вищевказаний позов без розгляду в зв`язку з повторною неявкою сторони позивача.

В підготовчому засіданні представник відповідача-3 ПАТ «Полтава-Банк» - адвокат Сікоренко В.Ю. підтримав клопотання представника відповідача-2 та також просив залишити вищевказаний позов без розгляду в зв`язку з повторною неявкою позивача.

Представник третьої особи-1 - ГУ ТУЮ в м.Києві в підготовче засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений відповідно до вимог закону, в матеріалах справи міститься заява про розгляд справи за його відсутності.

Третя особа-2 - ОСОБА_3 , будучи повідомленою у встановленому законом порядку про час та місце розгляду справи, в підготовче засідання повторно не з`явилась, про причини невки суд не повідомила, пояснення суду не подавала.

Суд, вислухавши учасників судового процесу, вивчивши матеріали справи, дійшов таких висновків.

Приписами частини 1 статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Статтею 223 ЦПК України визначено наслідки неявки в судове засідання особи, яка бере участь у справі, в тому числі позивача.

Зокрема частиною 5 статті 223 ЦПК України передбачено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно із п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання та від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його не з`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Аналіз наведених положень закону приводить до висновку, що право суду на залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України, можливе лише за відсутності заяви позивача про розгляд справи без його участі, і його нез`явлення перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 58 ЦПК України сторона може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Згідно з вимогами ЦПК України суд не повинен з`ясовувати причини повторної неявки належним чином повідомленого позивача в судове засідання і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду в разі неможливості розгляду справи за відсутності позивача.

Як вбачається з матеріалів справи, 09.08.2019 р. за клопотанням представника позивача - адвоката Южди С.М. в підготовче засідання було відкладено на 07.11.2019 р.

В підготовче засідання 07.11.2019 р. представник позивача, будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи, що підтверджується його розпискою, що міститься в матеріалах справи, не з`явився, через канцелярію суду 07.11.2019 р. подав клопотання про відкладення, посилаючись на зайнятість в розгляді справи в Київському апеляційному суді.

07.11.2019 р. на підставі ст.223 ЦПК України, враховуючи першу неявку сторони позивача в судове засідання з поважних причин, підготовче засідання було відкладено на 02.12.2019 р.

В підготовче засідання 02.12.2019 р. представник позивача, будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи, що підтверджується поштовим повідомленням про вручення судової повістки завчасно (13.11.2019 р.), яка міститься в матеріалах справи, не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, заяву про розгляд справи за відсутності сторони позивача не подавав.

Відповідно до ст.130 ч.5 ЦПК України вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки цій особі.

А відтак, враховуючи належне повідомлення представника позивача на судові засідання на 07.11.2019 р. та 02.12.2019 р., має місце повторна неявка позивача в судове засідання 02.12.2019 р.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до ст.43 ч.2 п.2 ЦПК України позивач, як учасник справи, зобов`язаний сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи.

Відповідно до ст.44 ч.1 ЦПК України позивач, як учасник судового процесу, повинен добросовісно користуватись процесуальними правами та не зловживати ними.

Відповідно до ст.131 ч.3 ЦПК України позивач, як учасник справи, зобов`язаний повідомляти суд про причини своєї неявки.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 р. у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Позивач має сприяти розгляду справи, оскільки він є найбільш зацікавленим в її розгляді.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава - учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 р. та «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001 р. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Відповідно до ст.12 ч.4 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Згідно ст.200 ч.2 п.1 ЦПК України за результатом підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду.

З огляду на те, що позивач повторно не з`явився в судове засідання та не подав заяву про розгляд справи за його відсутності, суд дійшов висновку, що вищевказана позовна заява підлягає залишенню без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Залишення позову без розгляду не позбавляє позивача права повторного звернення до суду для захисту своїх порушених прав та охоронюваних законом інтересів в установленому законом порядку.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.200 ч.2 п.1, 257 ч.1 п.3, 258-260, 261, 353, 354 ЦПК України, п.9, 15.5 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України (2017 р.), -

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю Торговий дім «Укрспецреалізація», ОСОБА_2 , Публічного акціонерного товариства «Полтава-Банк», треті особи: Головне територіальне управління юстиції в м.Києві, ОСОБА_3 про визнання прилюдних торгів недійсними та скасування держаної реєстрації права власності - залишити без розгляду.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду через Подільський районний суд м. Києва з подачею апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Учасник справи, якому копія ухвали не була вручена в день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 15 днів з дня вручення йому копії ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

СуддяН. М. Ларіонова