Новоархангельський районний суд Кіровоградської області
25.01.2019 2/394/123/19
394/50/19
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

Суддя Новоархангельського районного суду Кіровоградської області Краснопольська Л.П., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про виділення в натурі частки будинку із спільної часткової власності,-

В С Т А Н О В И Л А :

Представник позивача звернувся до Новоархангельського районного суду Кіровоградської області з позовом про виділення в натурі частки будинку із спільної часткової власності.

Дослідивши позовну заяву та додані документи, суддя приходить до висновку, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Статтею 175 ЦПК України визначено вимоги, яким має відповідати позовна заява.

При отриманні позовної заяви, канцелярією суду виявлено, що у матеріалах справи відсутній оригінал квитанції про сплату судового збору, яка значиться як додаток до позовної заяви, про що було складено відповідний акт.

До матеріалів справи надано копію квитанції про сплату судового збору в розмірі 1568,37 грн., однак при перевірці зарахування судового збору встановлено, що до спеціального фонду Державного бюджету України не зараховано вказану суму збору. Отже, позивачем має бути надано доказ на підтвердження того, факту, що судовий збір сплачений за подачу позовної заяви є зарахованим до Державного бюджету України, як це передбачено ч. 9 ст. 185 ЦПК України.

Разом з тим, в позові зазначено ціну позову 31 270,00грн., при цьому позивачем сплачено судовий збір в розмірі 1568, 37 грн. Таким чином, не зрозуміло з якої ціни позову позивачем сплачено судовий збір, так як сплачено 1568, 37 грн. за вимогу майнового характеру. Згідно ст. 176 ЦПК України у позовах про визнання права власності, ціна позову визначається вартістю майна, відповідно судовий збір стягується як за вимогу майнового характеру у розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 768,40 грн. та не більше 9605,00грн. Наведений розрахунок взагалі не узгоджується із сумою позовних вимог, що свідчить про ненаведення у позові обґрунтованого розрахунку сум, що стягуються. Як доказ вартості майна суду можуть бути подані договори купівлі- продажу цього майна, відомості про його залишкову балансову вартість, звіт про оцінку майна, витяг з реєстру прав власності на нерухоме майно, а не виходячи з інтернет ресурсу ОЛХ на яке посилається позивач. До матеріалів справи не надано доказів, а саме дійсної вартості нерухомого майна, а саме правильного розрахунку ціни позову при сплаті позивачем судового збору.

Відповідно до ч. 4 ст. 62 ЦПК України, повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність». В матеріалах позовної заяви надано копію ордеру про надання правової допомоги, а до матеріалів справи долучаються оригінал ордера та додає свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю.

Згідно ч. ч. 4, 5 ст. 95 ЦПК України копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Всупереч вказаним вище вимогам законодавства, оригінали письмових доказів позивачем до позовної заяви додавались в трьох примірниках, з яких один примірник позовної заяви не підписаний і додані до неї документи без належного їх засвідчення.

Слід зазначити, що Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов'язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Відтак в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати семи днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст. 175, 176, 177, 185, ЦПК України, суддя -

П О С Т А Н О В И Л А :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про виділення в натурі частки будинку із спільної часткової власності - залишити без руху.

Запропонувати представнику позивача виправити вказані недоліки, надавши йому 7 (сім) днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення зазначених недоліків.

Роз'яснити, що в разі невиконання зазначених вимог у вказаний строк заява буде вважатися неподаною, і буде повернута.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає

Суддя /підпис/

З оригіналом згідно

Суддя Краснопольська Л.П.