Номер справи 623/4036/18
Номер провадження 2/623/136/2019
28 січня 2019 року м. Ізюм
Ізюмський міськрайонний суд Харківської області
у складі: головуючого судді Бєссонової Т.Д.
за участю: секретаря судового засідання Ноль С.В.
судового розпорядника Максименко Р.С.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Ізюм цивільну справу № 623/4036/18 за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу,-
Зміст позовних вимог, пояснення сторін.
08 листопада 2018 року позивач звернулася до суду з позовом до відповідача, ОСОБА_3, про розірвання шлюбу, в обґрунтування позову посилається на те, що 17 жовтня 2017 року уклала шлюб з відповідачем. Від подружнього життя дітей не мають. Сімейне життя з відповідачем не склалося та з квітня 2018 року вони проживають окремо. Позивач вказує на те, що шлюб розпався і примирення вважає не можливим. Судовий збір просить залишити за нею.
Позивачка надала суду письмову заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, не заперечує проти ухвалення заочного рішення.
Відповідач у судове засідання двічі поспіль не з'явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином згідно з вимогами ст.ст. 128, 130 ЦПК України, про що свідчать рекомендовані поштові повідомлення з відміткою про закінчення терміну зберігання, причини неявки суду не повідомив, відзив на позов не подав.
Відповідно до ч.3 ст.131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з'явилися в судове засідання без поважних причин.
Згідно частини 8 статті 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справи за наявними матеріалами.
Згідно з ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з'явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не надав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Враховуючи викладене, суд, до початку розгляду справи по суті, визнав можливим її заочний розгляд, на підставі наявних у ній доказів.
Фактичні обставини справи, встановлені судом.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню.
Матеріалами справи встановлено, що 17 жовтня 2017 року Ізюмським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області зареєстровано шлюб між учасниками справи, актовий запис № 157 ( а.с.8).
Сторони припинили подружні відносини в з квітня 2018 року, спільне господарство не ведеться, втрачені фізичні та духовні зв'язки.
У відповідності до статті 112 СК України суд з'ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги припинення сімейних стосунків та інші обставини життя подружжя.
Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.
Позивач вказує суду, що сумісне подружнє життя не склалося,причиною розірвання шлюбу те, що позивач не приділяє уваги сім'ї, вчиняє бійки, що призвело до того що у сторін склалися неприязні відносини один до одного. Позивач вважає не можливим зберегти сім'ю.
Норми права, що регулюють правовідносини під час розгляду справи.
Відповідно до ч. 2 ст.114 Сімейного кодексу України - у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу.
Згідно зі ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст.16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім'ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя (ст. 110 СК України).
Оскільки позивач та відповідач наполягають на розірванні шлюбу, то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим.
Таким чином, суд приходить до висновку, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам позивача, що має істотне значення.
Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватись цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Після розірвання шлюбу позивачка бажає змінити своє шлюбне прізвище з « ОСОБА_2» на «ОСОБА_2».
Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог ( ч. 1 ст. 141 ЦПК України).
В позовній заяві позивач просить не стягувати на її користь судовий збір сплачений нею при подачі позову, отже суд залишає судовий збір за позивачем.
Керуючись статтями ст.ст. 12, 13, 77,81, 141,264,265,268ЦПК України , суд,-
Позовні вимоги - задовольнити.
Розірвати шлюб між ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, зареєстрований 17 жовтня 2017 року Ізюмським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис № 157.
Після розірвання шлюбу змінити прізвище позивачки на «ОСОБА_2».
Рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили направити до органу Державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян.

З текстом рішення можна ознайомитись в Єдиному державному реєстрі судових рішень за посиланням http://reyestr.court.gov.ua.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку до Харківського апеляційного суду через Ізюмський міськрайонний суд або безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя Ізюмського міськрайонного суду Т.Д. Бєссонова