Справа № 174/988/19
п/с № 2/174/405/2019
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 грудня 2019 року м. Вільногірськ

Вільногірський міський суд Дніпропетровської області в складі :

головуючого судді - Ілюшик І.А.,

за участю: секретаря - Шарапової О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду в м. Вільногірськ, Дніпропетровської області, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Вільногірської міської ради Дніпропетровської області про визначення додаткового строку на прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 , звернувся до суду з позовом до Вільногірської міської ради Дніпропетровської області про визначення додаткового строку на прийняття спадщини.

В обґрунтування своїх вимог посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його тітка, ОСОБА_2 , на час смерті, тітка проживала постійно в м. Вільногірську, Дніпропетровської області, в квартирі АДРЕСА_1 . Після смерті тітки відкрилася спадщина у вигляді належній їй на праві особистої власності квартири АДРЕСА_1 . За своє життя тітка залишила заповіт на ім`я свого сина, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , якому заповідала усе належне їй майно. Однак ОСОБА_3 , спадщину після смерті своє матері не прийняв, а ІНФОРМАЦІЯ_3 помер.

Таким чином після смерті тітки не залишилося спадкоємців першої черги за законом, оскільки її чоловік помер раніше, а син спадщину за заповітом не прийняв. До того ж у покійного сина тітки, ОСОБА_3 дітей (онуків тітки) не залишилося. Тобто його матір була спадкоємцем другої черги за законом після смерті своєї сестри, ОСОБА_2 , його матір бажала прийняти вищезазначену спадщину після смерті своєї сестри, однак не встигла, оскільки ІНФОРМАЦІЯ_4 - померла. Після смерті його матері, єдиним спадкоємцем ОСОБА_2 , залишився він, її рідний племінник, і відповідно він має право на отримання спадщини після смерті тітки.

31.01.2019 року він звернувся з заявою про прийняття спадщини після смерті його тітки ОСОБА_2 до приватного нотаріуса Вільногірського міського нотаріального округу Дніпропетровської області, Савельевої Г.В. , але нею була винесена постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії щодо видачі йому свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_2 , оскільки він пропустив строк на подачу заяви про прийняття спадщини, крім того, відсутні необхідні документи про родинні відносини між його матір`ю та тіткою, що не надає нотаріусу змоги ідентифікувати його та ОСОБА_2 , як родичів, тобто племінника та тітку відповідно.

Рішенням Вільногірського міського суду Дніпропетровської області від 12.09.2019 року встановлений факт, що ОСОБА_2 є рідною сестрою його матері, ОСОБА_5 , і відповідно є його рідною тіткою.

Таким чином, він пропустив строк звернення з заявою до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті своєї тітки з поважної причини, а саме, що спочатку після її смерті, він не відносився до першої або другої черзі спадкоємців за законом, а крім іншого існував заповіт на ім`я сина тітки, а також тільки 18.10.2019 року, набрало законної сили судове рішення, про його родинні відносини з ОСОБА_2 , яке стало підставою для юридичного виникнення у нього права на спадкування після її смерті.

Тому він вважає поважними причинами пропуску ним строку на подачу заяви про прийняття спадщини після смерті його тітки і просить позов задовольнити.

В судове засідання позивач не з`явився, надав до суду заяву про розгляд справи у свою відсутність, позовну заяву підтримав, просив суд задовольнити в повному обсязі (а.с. 19).

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, проте від нього надійшло клопотання , в якій вони просять розглянути справу у відсутність їх представника, проти позовних вимог заявлених позивачами не заперечують (а.с. 17).

В зв`язку з цим, суд ухвалив справу розглянути без участі сторін у відповідності до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України та без фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Згідно ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Згідно ст. 13 ч. 1 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ч.1ст. 81 ЦПК України).

Зміст ст. 89 ЦПК України визначає, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Так, для прийняття спадщини спадкоємцем, який на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, необхідно особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщин, згідно ст.1269 ЦК України.

При цьому, такі дії повинні бути вчинені у встановлений законом для прийняття спадщини строк.

Пропуск такого строку, позбавляє спадкодавця можливості прийняти спадщину через нотаріальну контору, який пропущено з поважних причин, і потребує пред`явлення нею позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Наведені положення у повній мірі відповідають Правовій позиції, висловленій Верховним Судом України в постанові від 6 лютого 2013 року в справі № 6-167цс12.

Судом встановлено, що визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує прав, свобод та інтересів інших осіб.

Оцінивши зібрані докази по справі в їх сукупності, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.

Так, судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 , в м. Вільногірську Дніпропетровської області померла ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , про що свідчить свідоцтво про смерть серії НОМЕР_1 від 19.11.2012 р. (а.с. 6).

Згідно копії рішенням Вільногірського міського суду Дніпропетровської області від 12.09.2019 року у справі № 174/470/19 (яке набрало законної сили 18.10.2019 року) встановлений факт, що ОСОБА_2 є рідною сестрою матері позивача, ОСОБА_5 (а.с. 7-9)

Відповідно до постанови нотаріуса про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, встановлено, що ОСОБА_1 відмовлено у вчиненні нотаріальної дії видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті, після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 (а.с. 10).

Згідно ст. 1270 ЦПК України для прийняття спадщини встановлюється строку шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями,строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Згідно ч. 3 ст. 1272 вказаного Кодексу за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як вбачається із положень ч. 1ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини.

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. ст. 76, 80 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Європейський суд з прав людини в пунктах 33, 34 рішення від 19.02.2009 року у справі "Христов проти України" зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване ч.1 ст.6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. Одним з основновоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів. Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до … остаточного рішення суду.

Задовольняючи позов суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. Слід врахувати, що 12.09.2019 року Вільногірським міським судом Дніпропетровської області встановлено факт, який мав значення для позивача для подальшого звернення із заявою про прийняття спадщини, рішення набрало законної сили 18.10.2019 року, а з цим позовом до суду ОСОБА_1 звернувся до суду 07.11.2019 року, менше ніж через місяць після того, як була усунута обставина яка стала підставою для відмови нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов обгрунтований, підтверджений матеріалами справи та підлягає задоволенню.

Крім того, суд звертає увагу на те, що визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не вирішує питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленомустаттею 1269 ЦК, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.

На підставі викладеного керуючись ст. ст.12,13,77,81,259,263-265,268 ЦПК України, 1270, 1272 ЦК України, суд,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Вільногірської міської ради Дніпропетровської області про визначення додаткового строку на прийняття спадщини - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 додатковий строк у три місяця з часу вступу судового рішення про це в законну силу, на подачу заяви до нотаріуса, про прийняття ним спадщини за законом, яка відкрилася ІНФОРМАЦІЯ_1 , після смерті спадкодавця, його рідної тітки, ОСОБА_2 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Вільногірського міського суду

Дніпропетровської області І.А.Ілюшик