Справа №442/7814/19
Провадження №2/442/1988/2019
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 грудня 2019 року Дрогобицький міськрайонний суд Львівської області в складі:

головуючого - судді Крамара О.В.

з участю секретаря судових засідань Лютик Х.В.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду м.Дрогобич цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Нагуєвицької сільської ради Дрогобицького району Львівської області, третя особа: Перша Дрогобицька державна нотаріальна контора про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за заповітом, -

в с т а н о в и в :

Позивач звернувся в суд із вказаним вище позовом, в обґрунтування якого покликається на те, що вона є внучкою покійного ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 75 років.

За життя дідусь зробив розпорядження щодо належного йому майна на випадок його смерті, а саме: 13 жовтня 2016 склав заповіт, що зареєстрований у реєстрі №29 та посвідчений секретарем Нагуєвицької сільської ради Дрогобицького району Львівської області Гром Г.Ю., згідно якого усе належне йому майно, з чого б воно не складалося та де б воно не знаходилось і взагалі, все те, на що він за законом матиме право і що буде належати йому на день смерті, заповів їй - своїй онучці ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ..

Після смерті дідуся, вона вчинила усі дії з метою прийняття спадщини, а саме подала до Першої Дрогобицької державної нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини за заповітом після смерті дідуся ОСОБА_2 .

Однак, у зв`язку із відсутністю у дідуся правовстановлюючого документа на будинковолодіння, державним нотаріусом Кушнір О.І. видано їй постанову про відмову у вчинення нотаріальної дії від 05.11.2019р. в рамках спадкової справи №155/2019.

Оскільки вона не має можливості належним чином оформити свої спадкові права після смерті дідуся на житловий будинок, вважає єдиним правовим способом відновлення свого порушеного права є звернення до суду з позовом про визнання права власності на вказаний житловий будинок.

Позивач в судове засідання не з`явився, від неї поступило клопотання про розгляд справи у його відсутності, позов підтримує повністю, просить такий задоволити.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд справи у їх відсутності, вважають за доцільне позов задоволити.

Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд справи у їх відсутності, щодо задоволення позову покладається на думку суду, чим не заперечили щодо задоволення позову

Відповідно до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

З`ясувавши обставини справи, дослідивши надані сторонами докази, суд вважає, що позов слід задоволити, виходячи з наступного.

Частиною 1 статті 206 ЦПК України передбачено, що позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

Згідно з ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює судове рішення про задоволення позову.

Підстав для неприйняття визнання позову відповідачем судом не встановлено.

Матеріалами справи встановлено, що ОСОБА_1 є онукою ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 75 років.

13 жовтня 2016 Чапля Іван Йосипвочи склав заповіт, зареєстрований у реєстрі №29 та посвідчений секретарем Нагуєвицької сільської ради Дрогобицького району Львівської області Гром Г.Ю., згідно якого усе належне йому майно, з чого б воно не складалося та де б воно не знаходилось і взагалі, все те, на що він за законом матиме право і що буде належати йому на день смерті, заповів їй - своїй онучці ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Після смерті дідуся, вона вчинила усі дії з метою прийняття спадщини, а саме звернулася до Першої Дрогобицької державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за заповітом після смерті дідуся ОСОБА_2 .

05 листопада 2019 року державним нотаріусом Першої Дрогобицької державної нотаріальної контори Кушніром О.І. винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, якою їй відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_2 у зв`язку з відсутністю документів, що посвідчують право власності спадкодавця на будинковолодіння АДРЕСА_1 .

Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» зазначено, що при відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини

Відповідно до ч.1 ст.16 ЦК кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до вимог п.1 ч. 2 ст. 16 ЦК України, способом захисту цивільних прав та інтересів може бути визнання права.

Згідно ст.328 ЦК України право власності вважається набутим правомірно, якщо інше право не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Відповідно до ст. 392 Цивільного кодексу України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також в разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Як встановлено ст.1216 ЦК України - спадкуванням є перехід прав та обов`язків від фізичної особи, яка померла до інших осіб спадкоємців. Згідно ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або законом. Відповідно до вимог ч.1 ст.1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи.

Відповідно до ч.1 ст. 2 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав», державна реєстрація права на нерухоме майно - це вже офіційне визнання і підтвердження державою фактів виникнення прав на нерухоме майно.

Частиною 1 ст. 1222 ЦК України передбачено, що спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1223 ЦК України «право на спадкування мають особи, визначені у заповіті».

Відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу він не заявив про відмову від неї, як встановлено в судовому засіданні позивач не відмовлявся від спадщини.

Відповідно до частини 3 статті 1296 ЦК України відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Враховуючи вище наведене, зокрема те, що у спадкоємця відсутні правовстановлюючі документи на спадкове майно, позивач на підставі заповіту є спадкоємцем, який прийняв спадщину та після смерті дідуся вчинила усі дії, які були необхідними для видачі свідоцтва про право на спадщину, однак з незалежних від неї причин у видачі такого їй було відмовлено, а тому суд приходить до переконання, що позов є підставним та підлягає до задоволення.

Керуючись ст.ст. 10, 12, 13, 81, 247, ч.4 ст.206, 258, 263-265, 268 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

Позов задоволити.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІПН НОМЕР_1 , право власності на житловий будинок АДРЕСА_1 в порядку спадкування за заповітом, після смерті дідуся ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Львівського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня проголошення рішення.

Суддя О.В. Крамар