Справа № 946/8759/19
Провадження № 2-з/946/107/19
УХВАЛА

09 грудня 2019 року суддя Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області Пащенко Т.П., розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду із позовною заявою до ОСОБА_2 про стягнення боргу.

06.12.2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про забезпечення позову шляхом накладення арешту на житловий будинок АДРЕСА_1 , який належить ОСОБА_2 на праві власності, та заборони вчинення (проведення) будь-яких дій, в тому числі і відчуження, з зазначеним житловим будинком. В обґрунтування вимог заяви ОСОБА_1 зазначає, що вона звернулася до суду із позовом до ОСОБА_2 про стягнення боргу у сумі 53 000 грн. Згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно на підставі договору купівлі-продажу від 23.04.2008 року та договору дарування від 17.09.2004 року ОСОБА_2 належить на праві приватної власності житловий будинок АДРЕСА_1 . Відповідно цієї ж інформаційної довідки на дане майно вже накладено обтяження, однак позивачці відомо, що обтяження може бути зняте у найближчий час, що унеможливить виконання рішення суду.

Дослідивши матеріали справи, заяву про забезпечення позову, суд прийшов до наступного висновку.

Відповідно до ч.ч.1,2 статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається, як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо не вжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Пунктом 1 частини 1 ст.150 ЦПК України визначено, що позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Крім того, в п.5 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року №9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» судам роз`яснено, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову, з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Як вбачається з матеріалів справи, а саме, інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно від 09.12.2019 року №192042558 ОСОБА_2 є власницею домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 .

Також, згідно даної довідки 24.06.2008 року приватним нотаріусом Гнесько В.Г. зареєстровано обтяження (заборона на нерухоме майно) на підставі іпотечного договору №4868 від 24.06.2008 року.

Враховуючи, що арешт на житловий будинок вже накладений приватним нотаріусом Гнесько В.Г. 24.06.2008 року, а також, додатковим арештом можуть бути порушені права третіх осіб, а саме, банку, та оскільки вимоги щодо заборони вчинення (проведення) будь-яких дій, в тому числі і відчуження, з житловим будинком АДРЕСА_1 є похідними від вимог щодо арешту майна, суд приходить до висновку щодо відмови в задоволенні клопотання.

Керуючись статтями 149,150,260,353 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подачі апеляційної скарги.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Одеського апеляційного суду шляхом подачі в 15-ти денний строк з дня складення повного судового рішення апеляційної скарги, що не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Суддя: Т.П.Пащенко