КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 грудня 2019 року колегія суддів судової палати у цивільних справах Київського апеляційного суду у складі:

судді-доповідача Голуб С.А.,

суддів: Ігнатченко Н.В., Таргоній Д.О.,

за участі секретаря судового засідання Сакалоша Б.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Київського апеляційного суду в м. Києві апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на ухвалу Деснянського районного суду міста Києва від 16 вересня 2019 року про відкриття провадження та ухвалу Деснянського районного суду міста Києва від 18 вересня 2019 року про внесення виправлень у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Щелков Денис Михайлович, про визнання договору позики недійсним,

ВСТАНОВИЛА:

У липні 2019 року ОСОБА_3 звернулася до суду з вказаним позовом та просила суд першої інстанції визнати недійсним договір позики від 21 січня 2019 року, укладений між ОСОБА_4 та ОСОБА_1 .

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 16 вересня 2019 року було відкрито провадження у справі.

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 18 вересня 2019 року було внесено виправлення в ухвалу суду від 16 вересня 2019 року, а саме: виправлено описку в резолютивній частині вказаної ухвали суду та викладено перший абзац резолютивної частини ухвали суду від 16 вересня 2019 року наступним чином: «Прийняти до розгляду та відкрити провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Щелков Денис Михайлович, про визнання договору позики недійсним».

Не погоджуючись з вказаними ухвалами суду, представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 подала апеляційну скаргу, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права.

В доводах апеляційної скарги зазначає, що суд першої інстанції постановляючи ухвалу про відкриття провадження не дотримався правил підсудності, оскільки відповідач у справі ОСОБА_4 був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , а з 17 березня 2015 року був знятий з реєстрації, що підтверджується відповіддю Відділу обліку та моніторингу інформації про зареєстроване місце проживання ЦМУ ДМС в м. Києві та Київській області від 15 серпня 2019 року.

Окрім того, в матеріалах справи є Довідка про реєстрацію місця проживання ОСОБА_1 , згідно з якою останній зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , що територіально відноситься до Солом`янського району м. Києва.

Таким чином, на момент звернення до суду з позовом, де було зазначено два відповідача, зареєстроване місце проживання одного з яких невідоме, а місце проживання іншого відповідача зареєстроване в Солом`янському району, тому зазначений спір повен розглядатися в Солом`янському районному суді м. Києва.

На підставі викладеного в апеляційній скарзі, скаржник просить суд апеляційної інстанції скасувати ухвалу суду першої інстанції від 16 вересня 2019 року про відкриття провадження та ухвалу суду першої інстанції від 18 вересня 2019 року про внесення виправлень, як такі, що прийняті з порушенням правил підсудності та передати справу за територіальною підсудністю до Солом`янського районного суду м. Києва.

На адресу Київського апеляційного суду надійшов відзив на апеляційну скаргу від ОСОБА_3 , в якому зазначено, що відповідно до норм чинного цивільного процесуального законодавства позови до кількох відповідачів, які проживають або знаходяться в різних місцях, пред`являються за місцем проживання або місцезнаходженням одного з відповідачів за вибором позивача.

Так, останнім відомим зареєстрованим місцем проживання відповідача у справі - ОСОБА_4 є: АДРЕСА_1 , що територіально знаходиться в Деснянському районі м. Києва, таким чином позивач скористалася правом вибору та звернулася з позовом до Деснянського районного суду м. Києва.

На підставі викладеного у відзиві, просить суд залишити апеляційну скаргу без задоволення.

В судовому засіданні представник ОСОБА_1 адвокат Мельнікова І.Г. підтримала апеляційну скаргу і просили її задовольнити.

Позивач ОСОБА_3 заперечувала проти задоволення апеляційної скарги з підстав викладених у відзиві на апеляційну скаргу.

Відповідач ОСОБА_4 також заперечував проти задоволення апеляційної скарги.

Колегія суддів, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги доходить висновку, що апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 слід залишити без задоволення, враховуючи наступне.

Відкриваючи провадження у справі, суд першої інстанції виходив з того, що при вивченні матеріалів справи було встановлено відповідність позовної заяви вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України та перевірено зареєстроване місце проживання відповідачів у справі.

Виправляючи описку в ухвалі суду про відкриття провадження суд першої інстанції виходив з того, що під час її постановлення в першому абзаці резолютивної частини було невірно зазначено сторін, які беруть участь у справі.

Суд апеляційної інстанції погоджується з такими висновками суду першої інстанції враховуючи таке.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що предметом спору є визнання договору позики недійсним. Під час звернення до суду з позовом на спірні правовідносини поширюються правила територіальної підсудності, що визначені нормами ЦПК України.

Так, відповідно до положень ст. 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Згідно зі ст. 28 ЦПК України позови до відповідача, місце реєстрації проживання або перебування якого невідоме, пред`являються за місцезнаходженням майна відповідача чи за останнім відомим зареєстрованим його місцем проживання або перебування чи постійного його заняття (роботи).

Позови до відповідача, який не має в Україні місця проживання чи перебування, можуть пред`являтися за місцезнаходженням його майна або за останнім відомим зареєстрованим місцем його проживання чи перебування в Україні.

Позови до кількох відповідачів, які проживають або знаходяться в різних місцях, пред`являються за місцем проживання або місцезнаходженням одного з відповідачів за вибором позивача.

Позивач має право на вибір між кількома судами, яким згідно з цією статтею підсудна справа, за винятком виключної підсудності, встановленої статтею 30 цього Кодексу.

Як вбачається з довідки про реєстрацію місця проживання особи від 09 липня 2019 року відповідач ОСОБА_1 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 (а.с.9).

Відповідно до даних Відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ЦМУ ДМС в м. Києві та Київській обл. від 13 серпня 2019 року відповідач у справі ОСОБА_4 був знятий 17 березня 2015 року з зареєстрованого місця проживання за адресою: АДРЕСА_1 для подальшої реєстрації місця проживання за адресою: АДРЕСА_3 (а.с. 12).

Разом з тим, в матеріалах справи відсутні будь-які дані, які б підтверджували, що відповідач ОСОБА_4 зареєстрував своє місце проживання за адресою: АДРЕСА_3 .

Отже, з урахуванням викладеного та наведених норм процесуального права, позивач була наділена правом звернення з даним позовом до суду першої інстанції за місцем проживання будь-кого з відповідачів у справі.

Щодо оскарження представником ОСОБА_1 - ОСОБА_2 ухвали суду першої інстанції від 18 вересня 2019 року про внесення виправлень, то слід зазначити, що в апеляційній скарзі не зазначено жодного доводу, який би свідчив про незаконність та необґрунтованість висновків суду щодо внесення виправлень.

Окрім того, відповідно до ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_3 16 вересня 2019 року звернулася до суду із заявою про внесення виправлень до ухвали суду від 16 вересня 2019 року про відкриття провадження, оскільки судом в резолютивній частині вказаної ухвали суду було невірно зазначено сторони по справі.

Під час постановлення ухвали суду першої інстанції від 18 вересня 2019 року судом першої інстанції було встановлено, що в резолютивній частині дійсно міститься описка, яка підлягає виправленню.

Таким чином, колегія суддів не вбачає підстав для скасування ухвали суду першої інстанції від 18 вересня 2019 року про внесення виправлень.

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявним в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до ст. 374 ЦПК України, суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Згідно зі ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи наведене та доводи апеляційної скарги, колегія суддів доходить висновку про відсутність обґрунтованих правових підстав для скасування оскаржуваної ухвали суду про відкриття провадження та ухвали суду про внесення виправлень з підстав, що зазначені в апеляційній скарзі, таким чином апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а ухвали суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст.ст. 367, 369, 374, 375, ЦПК України, колегія суддів

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 залишити без задоволення.

Ухвалу Деснянського районного суду міста Києва від 16 вересня 2019 року про відкриття провадження та ухвалу Деснянського районного суду міста Києва від 18 вересня 2019 року про внесення виправлень у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Щелков Денис Михайлович, про визнання договору позики недійсним залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 06 грудня 2019 року.

Суддя-доповідач

Судді: