Провадження №2/521/3911/19
07 листопада 2019 року місто Одеса
Малиновський районний суд міста Одеси в складі:
головуючий суддя - Плавич І.В.,
секретар судового засідання - Дукіна Д,С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні майном шляхом виселення та зняття з реєстраційного обліку,
У провадженні суду знаходиться на розгляді цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні майном шляхом виселення та зняття з реєстраційного обліку.
Обґрунтовуючи заявлені вимоги та пояснюючи підстави звернення до суду, позивач вказував, що на підставі договору дарування від 19 січня 2004 року, посвідченого приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Сорока Л.З., реєстраційний № 51 , вона є власником квартири АДРЕСА_1 .
Проте, за вказаною адресою зареєстрований та проживає, зокрема, ОСОБА_2 , який, як зазначає ОСОБА_1 , відмовляється у добровільному порядку знятися з обліку, чим здійснюює перешкоди позивачу у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.
У зв`язку із викладеним, ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом про виселення відповідача з квартири АДРЕСА_1 та зняття його з реєстраційного обліку.
Відповідач ОСОБА_2 правом подачі відзиву не скористався, відзив на позовну заяву на адресу суду не надходив.
Позивач ОСОБА_1 у відкрите судове засідання не з`явилася, але від представника особи надійшла заява про підтримання позову у повному обсязі із клопотанням про розгляд справи за відсутності сторони в порядку ст. 211 ч. 3 ЦПК України.
Відповідач ОСОБА_2 у відкрите судове засідання не з`явився, про розгляд справи був повідомлений належним чином, причини неявки суду не відомі.
Згідно із ст. 280 ч.1 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
З огляду на неявку відповідачів по даній цивільній справі, врахувавши позицію сторони позивача, суд зважав можливим розглядати справу в заочному порядку.
Вивчивши наявні матеріали справи у їх сукупності, взявши до уваги пояснення сторони позивача, дослідивши відповідний позов, письмові докази, що були представлені суду, надавши правовідносинам, що виникли між сторонами, належну правову оцінку, суд доходить наступного висновку.
Під час судового розгляду справи було встановлено, що відповідно до договору дарування від 19 січня 2004 року, посвідченого приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Сорока Л.З., реєстраційний № 51 , вона є власником квартири АДРЕСА_1 .
Як вбачається із довідки з місця проживання та склад сім`ї від 25 липня 2019 року №4872, виданої КП ЖКС «Хмельницький», за адресою: АДРЕСА_1 , зокрема, зареєстрований ОСОБА_2 .
Відповідно до рішення Малиновського районного суду м. Одеси від 17 травня 2019 року шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 розірвано.
Як зазначає позивач, відповідач після розірвання шлюбу, знаходячись у нетверезому стані, оскорбляє її та сина, погрожує їм вбивством.
Відповідно до акту, складеного сусідами ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , посвідченого начальником КП ЖКС «Хмельницький» 18 липня 2019 року, ОСОБА_2 постійно влаштовує скандали, оскорбляє дружину та дитину, створює нестерпні умови для життя.
25 квітня 2019 року у відношенні ОСОБА_2 було складено адміністративний протокол за правопорушення, передбачене ст. 173-2 ч. 1 КУпАП, із якого вбачається що ОСОБА_2 за місцем мешкання оскорбляв дружину, кричав, чим здійснив психологічне насильство.
Як вбачається із матеріалів справи, ОСОБА_1 24 травня 2019 року звернулась до правоохоронних органів із заявою №П-265 про насильство з боку ОСОБА_2 .
Також, ОСОБА_1 вказує, що відповідач ламає техніку, перешкоджає позивачу користуватись балконом.
Суду надані також квитанції про сплату комунальних платежів ОСОБА_6 , яка є матір`ю ОСОБА_1 .
Як регламентує ст. 29 ч.1 ЦК України, місцем проживання фізичної особи є житловий будинок, квартира, інше приміщення, придатне для проживання в ньому (гуртожиток, готель тощо), у відповідному населеному пункті, в якому фізична особа проживає постійно, переважно або тимчасово.
Згідно із ст. 317 ч.1,2 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна.
У силу ст. 321 ч.1 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
Також, відповідно до ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право власності є непорушним.
Згідно із ст. 47 Конституції України ніхто не може бути примусово позбавлений житла інакше як на підставі закону за рішенням суду.
За змістом ст. 16 ЦК, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого немайнового або майнового права та інтересу. Одним із способів захисту цивільних прав та інтересів є припинення дії, яка порушує право.
Відповідно до ст. 383 ч. 1, ЦК України, ст. 150 ЖК УРСР громадяни, які мають у приватній власності будинок і частину будинку, квартиру, користуються ним (нею) для особистого проживання і проживання членів їх сімей та інших осіб.
Зазначена норма матеріального права визначає право власника, у тому числі житлового приміщення або будинку, вимагати будь яких усунень свого порушеного права від будь яких осіб будь яким шляхом, який власник вважає прийнятним. Визначальним для захисту права на підставі цієї норми права є наявність у позивача права власності та встановлення судом наявності перешкод у користуванні власником своєю власністю. При цьому не має значення ким саме спричинено порушене право та з яких підстав.
Як чітко регламентує ст. 391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.
Як зазначає ст. 3 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», реєстрація - внесення інформації до реєстру територіальної громади, документів, до яких вносяться відомості про місце проживання/перебування особи, із зазначенням адреси житла/місця перебування із подальшим внесенням відповідної інформації до Єдиного державного демографічного реєстру в установленому Кабінетом Міністрів України порядку; зняття з реєстрації - внесення інформації про зняття з реєстрації до реєстру територіальної громади, документів, до яких вносяться відомості про місце проживання/перебування особи, із зазначенням адреси житла/місця перебування із подальшим внесенням відповідної інформації до Єдиного державного демографічного реєстру в установленому Кабінетом Міністрів України порядку.
Відповідно до ст. 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється на підставі зокрема судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, про виселення, про визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою. Зняття з реєстрації здійснюється в день звернення особи. За заявою особи зняття з реєстрації може бути здійснено одночасно з реєстрацією нового місця проживання з урахуванням вимог, визначених частиною одинадцятою статті 6 цього Закону.
Як роз`яснює ст. 11 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», орган реєстрації здійснює: формування та ведення Реєстру територіальних громад; реєстрацію та зняття з реєстрації місця проживання/перебування осіб у межах відповідної адміністративно-територіальної одиниці; передачу інформації та/або внесення у встановленому законом порядку відомостей про реєстрацію та зняття з реєстрації місця проживання/перебування до Єдиного державного демографічного реєстру.
Враховуючи викладене, суд доходить висновку про обґрунтованість виселення ОСОБА_2 з квартири АДРЕСА_1 та зніття його з реєстраційного обліку.
Відповідно до ст. 141 ч. 1 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Таким чином, суд вважає обґрунтованим стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати, а саме: суму оплаченого судового збору - у розмірі 768,40 гривень.
Керуючись ст. 10, 11, 12, 13, 19, 76, 81, 133, 141, 258, 259, 263, 264, 265, 268, 281, 282, п. 8, 15.5 розділу ХІІІ ЦПК України, суд
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні майном шляхом виселення та зняття з реєстраційного обліку,- задовольнити повністю.
Виселити ОСОБА_2 з квартири АДРЕСА_1 та зняти його з реєстраційного обліку.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 суму оплаченого судового збору в розмірі 768,40 гривень.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яку може бути подано до Малиновського районного суду міста Одеси протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України шляхом подання апеляційної скарги на рішення суду до Одеського апеляційного суду через Малиновський районний суд міста Одеси протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Повні відомості про учасників справи згідно ст. 265 ч.5 п.4 ЦПК України:
Позивач: ОСОБА_1 - ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 .
Відповідач: ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , інші відомості відсутні.
Суддя: І.В. Плавич