Справа № 468/1535/19-ц
БАШТАНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД
УХВАЛА

(про повернення заяви)

09.12.2019 року суддя Баштанського районного суду Миколаївської області Муругов В.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Баштанської районної державної адміністрації Миколаївської області про внесення змін до запису про власника земельних ділянок у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно,

В С Т А Н О В И В:

05.12.2019 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Баштанської районної державної адміністрації Миколаївської області про внесення змін до запису про власника земельних ділянок у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.

Вказана позовна заява підписана від імені позивача її представником фізичною особою ОСОБА_2 , за довіреністю, посвідченою секретарем Кашперо-Миколаївської сільської ради.

Відповідно до загального принципу, викладеного у ч. 1 ст. 60 ЦПК України, представником сторони у суді може бути виключно адвокат або законний представник.

При цьому позовна заява та додані матеріали не містять викладу обставин та відповідних доказів про те, що ОСОБА_2 є адвокатом або законним представником позивача ОСОБА_1 .

Виключеннями із вказаного правила, які дозволяють бути представником сторони у суді не адвокату (законному представнику), а іншій особі, є положення ч. 2 ст. 60 ЦПК України, відповідно до яких під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: наказного провадження; позовного провадження (загального або спрощеного); окремого провадження. У свою чергу, спрощене позовне провадження призначене для розгляду, зокрема, малозначних справ. Для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з п. 2 ч. 4 ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах щодо спадкування.

Натомість із позовної заяви слідує, що підставою для звернення позивача до суду із вказаним позовом стала неможливість оформлення позивачем своїх спадкових прав на земельні ділянки, які залишилися у спадщину після смерті її чоловіка ОСОБА_3 , що помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , який, у свою чергу, успадкував зазначені земельні ділянки після смерті своєї матері ОСОБА_4 , що вказує на те, що вказаний спір стосується саме відносин спадкування.

Вказаний висновок суду про те, що позовні вимоги стосуються спадкування, підтверджується також наявною в матеріалах справи копією постанови нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії, з якої слідує, що нотаріусом було відмовлено позивачу в оформленні її спадкових прав на майно, яке залишилося після смерті її чоловіка ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Крім того, самі позовні вимоги стосуються внесення змін до записів про державну реєстрацію права власності саме за померлим спадкодавцем ОСОБА_4 .

Вказане, у свою чергу, свідчить про те, що позовна заява ОСОБА_1 до Баштанської районної державної адміністрації Миколаївської області про внесення змін до запису про власника земельних ділянок у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно є справою щодо спадкування, спрямованою на захист саме спадкових прав позивача, тому не може бути розглянута у порядку спрощеного позовного провадження, тобто позовну заяву в даному випадку має право підписувати лише позивач ОСОБА_1 або її представник, який є адвокатом.

При цьому, як зазначалося вище, позовна заява та додані матеріали не містять даних про те, що особа, яка підписала від імені позивача позовну заяву, є адвокатом та у зв`язку з цим може бути її представником в даних правовідносинах спадкування.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України заява повертається у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Згідно з принципом диспозитивності, закріпленим у ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу.

Аналіз положень п.1 ч.4 ст. 185 ЦПК України вказує на те, що за наявності описаних в ньому обставин повернення позовної заяви, яка підписана особою, яка не має права її підписувати, є обов`язком, а не правом суду, тобто подання до суду позовної заяви, підписаної особою, що не має права її підписувати, є обставиною, яка у відповідності з принципом диспозитивності імперативно унеможливлює її прийняття та початок судового провадження за такою заявою.

Оскільки подана до суду позовна заява підписана особою, яка не має права її підписувати, тому відповідно до п.1 ч.4 ст. 185 ЦПК України позовна заява ОСОБА_1 до Баштанської районної державної адміністрації Миколаївської області про внесення змін до запису про власника земельних ділянок у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно - підлягає поверненню.

Зазначене є підставою для повернення позовної заяви.

На підставі викладеного та керуючись стст.185 ч.4 п.1,260 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Баштанської районної державної адміністрації Миколаївської області про внесення змін до запису про власника земельних ділянок у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно - повернути особі, яка її подала.

Роз`яснити позивачеві право на звернення до Баштанського районного суду Миколаївської області з клопотанням про повернення сплаченої суми судового збору відповідно до ст. 7 Закону України «Про судовий збір».

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Миколаївського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

СУДДЯ: