06.12.2019 Суддя Глібко О. В..
Справа № 644/9097/19
Провадження № 2/644/2538/19
У Х В А Л А

іменем України

про повернення позовної заяви

06 грудня 2019 року м. Харків

Суддя Орджонікідзевського районного суду м. Харкова Глібко О.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до відповідача та просить розірвати їх шлюб, зареєстрований 23 квітня 2011 року у відділі державної реєстрації актів цивільного стану по м. Харкову Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 279.

Ухвалою суду від 15.11.2019 року позовна заява залишена без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст. 175, 177 ЦПК України, а саме…

В порушення п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, в позовній заяві не зазначена ціна позову, або вказівка на звернення до суду із позовом немайнового характеру.

Так, позивачкою у позовній заяві зазначена її адреса постійного перебування: АДРЕСА_1 , за якою вона разом з малолітнім сином постійно перебуває та мешкає.

При цьому зареєстрована вона в АДРЕСА_2 , що підтверджується копією паспорта.

Місце реєстрації відповідача зазначено в АДРЕСА_3 .

Відповідно до ч. 1 ст. 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не встановлено законом.

Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 28 ЦПК України, позови про стягнення аліментів, оплату додаткових витрат на дитину, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, про визнання батьківства відповідача, позови, що виникають з трудових правовідносин, можуть пред`являтися також за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача. Позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

Таким чином позивачка зазначає, що оскільки неповнолітній син мешкає разом з нею в АДРЕСА_1 , навчається у Харківській спеціалізованій школі № 80, що підтверджується довідкою та актом від 01.11.2019 року, вона має право звернутися з цим позовом до Орджонікідзевського районного суду м. Харкова, тобто за місцем їх з дитиною перебування.

Порядок реєстрації місця проживання та перебування осіб визначено Законом України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», а також Наказом МВС України № 1077 від 22.11.2012 , яким затверджено «Порядок реєстрації місця проживання та місця перебування фізичних осіб в Україні та зразків необхідних для цього документів».

Так, статтею 3 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» надано наступне визначення термінів:

місце перебування - адміністративно-територіальна одиниця, на території якої особа проживає строком менше шести місяців на рік; - місце проживання - житло, розташоване на території адміністративно-територіальної одиниці, в якому особа проживає постійно або тимчасово; - довідка про реєстрацію місця проживання або місця перебування - документ, який видається органом реєстрації особі за її вимогою та підтверджує реєстрацію місця проживання або місця перебування особи; документи, до яких вносяться відомості про місце проживання, - паспорт громадянина України, тимчасове посвідчення громадянина України, посвідка на постійне проживання, посвідка на тимчасове проживання, посвідчення біженця, посвідчення особи, яка потребує додаткового захисту, посвідчення особи, якій надано тимчасовий захист;довідка про звернення за захистом в Україні.

Відповідно до ст. 6 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» для реєстрації місця проживання особа або її законний представник подають серед іншого документ, до якого вносяться відомості про місце проживання. Якщо дитина не досягла 16-річного віку, подається свідоцтво про народження або свідоцтво про належність до громадянства України. Реєстрація місця проживання новонародженої дитини здійснюється також на підставі направлених органами соціального захисту населення даних, що зазначив законний представник, з яким постійно проживає дитина, у заяві про призначення допомоги при народженні дитини.

Згідно п. 2.2. «Порядку реєстрації місця проживання та місця перебування фізичних осіб в Україні та зразків необхідних для цього документів», затвердженого Наказом МВС України № 1077 від 22.11.2012 року, відомості про реєстрацію дитини, яка не досягла 14 років, вносяться до картки реєстрації того з батьків, з ким реєструється місце проживання дитини, та до адресної картки.

Отже з наданих позивачкою доказів постійного місця перебування (копії акту від 01.11.2019 року, копії договору найму житлового приміщення від 01.06.2018 року) суд позбавлений можливості перевірити підсудність справи Орджонікідзевському районному суду м. Харкова, що унеможливлює прийняття рішення про відкриття провадження.

Позивачці було запропоновано надати документи, якими згідно чинного законодавства України може бути підтверджений факт постійного проживання неї разом з неповнолітньою дитиною в Індустріальному районі м. Харкова.

З матеріалів справи вбачається, що позивачка отримала 25 листопада 2019 року копію ухвали про залишення позовної заяви без руху, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення, яке міститься в матеріалах справи.

Протягом встановленого строку для усунення недоліків, станом на 06 грудня 2019 року зазначені недоліки позову не усунуті, а тому, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає поверненню позивачу.

Таким чином, недоліки зазначені в ухвалі суду від 15.11.2019 року про залишення позовної заяви без руху позивачем не виконано, що дає підстави для її повернення.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

На підставі викладеного, керуючись ст. 185, 260-261, суд, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - визнати неподаною та повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду, враховуючи п. 15.5. Розділу 13 Перехідні положення ЦПК України, через Орджонікідзевський районний суд м. Харкова.

Суддя: О.В. Глібко