Провадження № 2/761/465/2019
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

20 вересня 2019 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Юзькової О.Л.

при секретарі Горюк В.А.,

за участі

представника позивача Моткової О.Д.

розглянувши у загальному позовному провадженні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Сетам», Відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України про визнання недійсними електронних торгів, протоколів проведення торгів та актів про проведені електронні торги, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з даним позовом, мотивуючи свої вимоги наступним. 14.12.2016 відбулись електронні торги, на яких ОСОБА_1 придбав транспортні засоби, місцезнаходженням даних зазначено адресу: АДРЕСА_1 . Але, коли покупець хотів ознайомитись з майном, його не було допущено, чим фактично позбавлено його можливості перевірити стан та укомплектованість транспортних засобів. Зазначає, що він не був ознайомлений з актом приймання-передавання арештованого майна на відповідальне зберігання стосовно транспортних засобів, так само як і з майном, тому не мав можливості встановити відповідність стану та укомплектованості транспортних засобів, чим порушуються його права. Також, зазначив, що в інформації, наведеній на сайті ДП «Сетам» при організації проведення прилюдних торгів, була зазначена не повна інформація про стан транспортних засобів; одні торги були завершені на хвилину та 9 секунд раніше, а інші торги були завершені Системою на 2 хвилини та 40 секунд раніше. Вважає, що ці порушення вплинули на права позивача та інших учасників торгів, а також на результати торгів, так як протягом цього часу учасники торгів могли ще зробити ставки, торгуватися за майно та піднімати ціну. Зважаючи на такі обставини, позивач просить суд: визнати недійсними електронні торги, проведені 14.12.2016, з реалізації транспортного засобу КАМАЗ 65201-012, 2007 р.в., ДНЗ: НОМЕР_4 , №кузову: НОМЕР_3 (далі - транспортний засіб-1), а також транспортного засобу: КАМАЗ 65201, 2007 р.в., ДНЗ: НОМЕР_2 , №кузову: НОМЕР_5 (далі - транспортний засіб-2); визнати недійсним протокол №219272 проведення електронних торгів від 14.12.2016 з реалізації транспортних засобів; визнати недійсним акти Відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України №46794675 про проведені електронні торги з реалізації транспортних засобів.

26.04.2017 р. у даній справі відкрито провадження, справу призначено до розгляду в загальному порядку. Копії позовної заяви з копіями до неї документів та копії ухвали про відкриття провадження направлено особам, які беруть участь у справі.Запропоновано відповідачам подати суду його письмові заперечення проти позовної заяви та посилання на докази, якими вони обґрунтовуються.

Від представника ДП «Сетам» 20.06.2017 р. надійшли заперечення на позов. Представник відповідача зазначив, що ДП «Сетам» проведено електронні торги з реалізації транспортного засобу КАСМАЗ 65201, 2007 р.в., ДНЗ: НОМЕР_2, № кузову НОМЕР_6 за номером лоту № 184456. Торги відбулись 14 грудня 2016 р., за наслідками яких складено протокол № 219270 в якому переможцем став учасник № 11; транспортного засобу КАМАЗ 65201-012, 2007 р.в., ДНЗ НОМЕР_4, № кузову: НОМЕР_3 за номером лоту № 184415. Торги відбулись 14 грудня 2016 р., за наслідками яких складено протокол № 21972, в якому переможцем став учасник № 14. Торги проводились відповідно до Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 30.09.2016 р. № 1301/29431. Інформація про торги за зазначеними лотами була опублікована на сайті Системи реалізації арештованого майна 24.11.2016 р. На сайті було розміщено відомості про зберігача майна та зазначений його номер телефону. Відповідно до Порядку, ознайомлення з майном, виставленим на торги не є обов`язковою та необхідною умовою проведення електронних торгів. Жодних доказів на підтвердження обставин недійсності торгів позивачем, його представником не надано.

Представником Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України направлено 08.08.2017 р. відзив на позов де зазначено наступне. ДП «Сетам» на підставі поданих для проведення реалізації майна Відділом документів, та у відповідності вимог ст. 61 Закону України «Про виконавче провадження», Інструкції з організації примусового виконання рішень затвердженої наказом Мінюсту України 29.09.2016 р. № 2831/5, Порядку реалізації арештованого майна здійснило реалізацію арештованого майна шляхом проведення електронних торгів через відповідний веб-сайт в мережі інтернет.

12.02.2018 р. у зв`язку із набранням чинності змін до ЦПК України в судовому зсіданні з урахуванням положень ст. 19, 274 ЦПК України вирішено питаня про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив їх задовольнити з підстав, викладених у позові. Надав згоду на ухвалення заочного рішення на підставі наявних в справі доказів.

Представники відповідачів в судове засідання не з`явились, про день та час розгляду справи повідомлялись належним чином, причини неявки не повідомляли.

За таких обставин, з огляду на приписи ст. 223,280, 281 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності представників відповідача та ухвалити заочне рішення, на підставі наявних в справі доказів, отримавши на це згоду представника ОСОБА_1 .

Вислухавши пояснення представника позивача, дослідивши надані сторонами докази та надавши їм належну оцінку, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Встановлено, що в Департаменті державної виконавчої служби Міністерства юстиції України перебуває виконавче провадження № 467894675 з примусового виконання наказу Господарського суду м. Києва від 13.02.2015 р. № 910/14141/14 про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю «Союз Проект Менеджмент» на користь Публічного акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» заборгованості по кредиту в розмірі 54 376 505 грн., процентів за користування кредитними коштами в сумі 5 517 036,54 грн., пені за непогашення кредиту у розмірі 4 091 961,63 грн., 3% річних за непогашення кредиту та в сумі 812 282,54 грн., інфляційні нарахування за кредитну заборгованість в розмірі 5 996 738,13 грн., пеню на процентів сумі 287 672,47 грн., 3% річних за несплату процентів в сумі 54 313,65 грн., інфляційні витрати за несплату процентів 410 986,82 грн., а також судового збору у розмірі 72 349,20 грн.

14.12.2016 р. в межах даного виконавчого провадження ДП «Сетам» проведено електронні торги з реалізації майна боржника, на яких ОСОБА_1 придбав транспортний засіб: КАМАЗ 65201-012, 2007 р.в., ДНЗ: НОМЕР_4 , № кузову: НОМЕР_3 , а також транспортний засіб: КАМАЗ 65201, 2007 р.в., ДНЗ: НОМЕР_2 , № кузову: НОМЕР_5 . Місцезнаходженням даних транспортних засобів зазначено адресу: АДРЕСА_1 , вул. Харківська, 150.

Відповідно до вимог ст. 61 Закону України «Про виконавче провадження» реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною. Порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції України.

Як свідчать матеріали справи, 26.12.2016 р. старшим державним виконавцем відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України Бурла Віталієм Едуардовичем при примусовому виконання виконавчого провадження № 467894675 складено Акти № 46794675 про проведені електронні торги, переможцем зазначено ОСОБА_1 від якого на рахунок Міністерства юстиції України надійшли кошти своєчасно та в повному обсязі згідно протоколу від 14.12.2016 р. № 219272 в сумі 370 215,00 грн. та протоколу № 219270 від 14.12.2016 у розмірі 373 200,00 грн.

Як зазначив у судовому засіданні представник позивача, ОСОБА_1 перш ніж підписати акт видачі майна переможцю торгів, відділом примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України позивачу було відмовлено у наданні копії акту приймання-передавання арештованого майна на відповідальне зберігання стосовно придбаних транспортних засобів та копії документів, що підтверджують вартість (оцінку) даних транспортних засобів, Відділ примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України відмов в наданні вищезазначених документів, оскільки, ОСОБА_1 не є стороною виконавчого провадження.

Як наголосив представник позивача, відмова Відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України в ознайомленні з актом приймання-передавання арештованого майна на відповідальне зберігання щодо транспортних засобів та документами, що підтверджують вартість (оцінку) даних транспортних засобів свідчить про те, що ОСОБА_1 не був ознайомлений з майном, його властивостями та комплектацією, тому не мав можливості встановити відповідність стану та укомплектованості транспортних засобів.

Відповідно ч. 5 до розділу 2 Порядку реалізації арештованого майна затвердженого Наказом Міністерства юстиції України 29.09.2016 №2831/5, виконавець призначає зберігача у порядку, встановленому статтею 58 Закону України «Про виконавче провадження», керуючись принципом забезпечення схоронності та цілісності майна.

Організатор відповідальний за належне збереження переданого йому арештованого майна, а також за вибір третіх осіб та належне збереження арештованого майна залученими ним третіми особами. При передачі арештованого майна на зберігання Організатор (у разі передачі майна на зберігання іншим особам - виконавець) забезпечує його фотозйомку. Матеріали зйомки зберігаються як доказ стану прийнятого на зберігання майна та обов`язково додаються до опису лота у Системі. Зберігач зобов`язаний забезпечити належні умови зберігання майна відповідно до властивостей такого майна, торговельно-технологічних, санітарно-гігієнічних і протипожежних норм, його демонстрацію та передачу переможцю електронних торгів (торгів за фіксованою ціною). Зберігач забезпечує демонстрацію майна протягом трьох робочих днів з дня отримання звернення від зацікавленої особи. У разі передачі майна на зберігання Організатору складається акт приймання-передавання арештованого майна. В акті приймання-передавання арештованого майна зазначаються: дата, час і місце складання акта; прізвище, ім`я, по батькові особи, яка приймає майно на зберігання (у разі якщо майно приймається уповноваженою особою Організатора або третьої особи, залученої Організатором, зазначається документ, який підтверджує повноваження цієї особи); найменування відділу державної виконавчої служби, у якому працює державний виконавець, а також прізвище, ім`я, по батькові державного виконавця, який передає майно. Якщо арештоване майно передається приватним виконавцем, вказуються прізвище, ім`я, по батькові (за наявності) приватного виконавця, виконавчий округ та номер посвідчення приватного виконавця; номер виконавчого провадження; назва кожного внесеного в акт предмета, опис його стану та наявних дефектів, його відмінні ознаки (вага, метраж, розмір, форма, вид, колір, товарний знак, проба, виробнича марка, дата випуску, ступінь зносу, додаткові елементи, аксесуари, наявна супровідна та технічна документація тощо); відмітка про роз`яснення зберігачеві майна обов`язків із збереження майна, попередження про кримінальну та майнову відповідальність за його розтрату, відчуження, приховування або підміну. У разі передачі на зберігання транспортного засобу в акті приймання-передавання арештованого майна зазначаються: марка; модель; номер кузова (номер шасі); рік випуску; об`єм двигуна; вид пального; пробіг; комплектація; колір; тип кузова; тип трансмісії; наявність пошкоджень, подряпин, вм`ятин, корозії тощо; додаткові відомості. Акт приймання-передавання підписується особою, якій передається майно, та виконавцем.

З матеріалів справи, зокрема роздруківки зі сторінки сайту setam.net.ua, вбачається, що в інформації, наведеній на сайті ДП «Сетам» при організації проведення прилюдних торгів, була зазначена не повна інформація про стан транспортних засобів, для встановлення відповідності дійсного стану лотів характеристикам зазначеним на торгах та інформації зазначеній в Акті приймання-передавання арештованого майна на відповідальне зберігання.

Відповідно до ч. 6 розділу 3 Порядку реалізації арештованого майна затвердженого Наказом Міністерства юстиції України 29.09.2016 №2831/5, якщо продажу підлягає транспортний засіб, в інформації про майно додатково зазначаються: марка; модель; рік випуску; об`єм двигуна; вид пального; пробіг; комплектація; колір; тип кузова; трансмісія; наявні дефекти; додаткові відомості.

При проведенні електронних торгів більшість інформації, що є обов`язковою, не була зазначена в описі лоту, що призвело до хибного враження позивача про дійсний стан лоту.

Підтвердженням вказаному є Висновок №03-06/19 за результатами проведення комплексної судової економічної експертизи із залученням фахівця в галузі оцінки від 18.06.2019, у відповідності до якого встановлено, що у Звіті оцінювача перелічені суттєві додаткові дефекти, пов`язані з умовами експлуатації транспортних засобів; в свою чергу, в інформації, оприлюдненої під час проведення електронних торгів, на сайті ДП «Сетам» щодо цих транспортних засобів відсутній опис дефектів, виявлених оцінювачем під час огляду. В інформації, зазначеної під час проведення електронних торгів на сайті ДП «Сетам» неможливо встановити, чи не були на цих транспортних засобах пошкодження і дефекти, виявлені оцінювачем під час огляду. Тобто, з інформації, зазначеної на сайті ДП «Сетам», встановити дійсний стан транспортного засобу, ступінь пошкоджень та існуючі дефекти неможливо.

Водночас, суд звертає увагу, що у відповідності до п. 3 розділу ІІ Порядку реалізації арештованого майна затвердженого Наказом Міністерства юстиції України 29.09.2016 №2831/5, не підлягає передачі на реалізацію майно, щодо якого наявний письмовий висновок експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зносу, пошкодженням або в разі, якщо витрати, пов`язані зі зверненням на таке майно стягнення, перевищують грошову суму, за яку воно може бути реалізовано.

Поряд з цим, судом враховується те, що відповідно до Висновку №03-06/19 за результатами проведення комплексної судової економічної експертизи із залученням фахівця в галузі оцінки від 18.06.2019, ринкова вартість транспортного засобу-1, з урахуванням пошкоджень, станом на 13.03.2017, становить 52 326,00 грн., однак, сплачено позивачем у відповідності до платіжного доручення № 29179622 від 20.12.2016 грошову суму у розмірі 370 215,00 грн.

В свою чергу, як вбачається з висновку №03-06/19 за результатами проведення комплексної судової економічної експертизи із залученням фахівця в галузі оцінки від 18.06.2019, ринкова вартість транспортного засобу-2, з урахуванням пошкоджень, станом на 13.03.2017, становить 54 518,00 грн., однак, сплачено позивачем у відповідності до платіжного доручення № 91289082 від 20.12.2016 грошову суму у розмірі 354 540,00 грн.

За викладених обставин, з урахуванням оцінених у судовому засіданні доказів, що містяться в матеріалах справи, враховуючи висновки, викладені у Висновку №03-06/19 за результатами проведення комплексної судової економічної експертизи із залученням фахівця в галузі оцінки від 18.06.2019, вбачається, що більшість інформації щодо лотів, що були виставлені на торги, не була надана, що є порушенням встановлених законодавством правил проведення торгів, визначених Порядком реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів.

Велика палата Верховного Суду у постанові від 05.06.2018 р. в справі № 910/856/17 вказала наступне.

Правова природа процедури реалізації майна на електронних торгах полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника електронних торгів, та складанні за результатами їх проведення акта про проведення електронних торгів, що передбачено п.8 розд.X Порядку реалізації майна, та вказано, що акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно у випадках, визначених законодавством. Тобто вказаний акт є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на прилюдних торгах, а отже, є договором. З аналізу ч.1 ст.650, ч.1 ст.655 та ч.4 ст.656 ЦК можна зробити висновок, що процедура набуття майна на електронних торгах є різновидом договору купівлі-продажу (п.п. 34,35).

За договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму, відповідно до ст. 655 ЦК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 215 ЦК України, підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.

За приписами ч. 1 ст. 203 ЦК України, зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також моральним засадам суспільства; особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності; волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі; правочин має вчинятися у формі, встановленій законом; правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

При цьому, підставою для визнання електронних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, визначених Порядком реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, а саме: правил, які визначають процедуру підготовки, проведення торгів (опублікування інформаційного повідомлення певного змісту про реалізацію нерухомого майна; повідомлення учасників торгів про дату, час, місце проведення прилюдних торгів, а також стартову ціну реалізації майна тощо); правил, які регулюють сам порядок проведення торгів; правил, які стосуються оформлення кінцевих результатів торгів.

Вказану правову позицію висловив Верховний Суд України в постанові від 24 жовтня 2012 року у справі №6-116цс12, відповідно до якої при визнанні прилюдних торгів недійсними необхідно встановити такі факти: чи мало місце порушення вимог Тимчасового положення (в даному випадку це Порядок реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів) та інших норм при проведенні прилюдних торгів; чи вплинули ці порушення на результати торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати торгів.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 6 зазначеної норми процесуального права доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно зі ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи, відповідно до ст. 79 ЦПК України.

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування, згідно до ст. 80 ЦПК України.

Зважаючи на вищенаведене, беручи до уваги обставини встановлені в судовому засіданні, надані докази суд приходить до висновку про доведеність представником позивача підстав, з якими законодавець передбачає можливість визнання торгів недійсними.

Виходячи з наведеного, керуючись ст. ст. 2-5, 11-13, 76-81, 141, 223, 280-287, 352, 354 ЦПК України, ст.ст. 203,215,655 ЦК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Державного підприємства «Сетам», Відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України про визнання недійсними електронних торгів, протоколів проведення торгів та актів про проведені електронні торги задовольнити.

Визнати недійсними електронні торги від 14 грудня 2016 року з реалізації транспортний засіб: КАМАЗ 65201-012, 2007 р.в., ДНЗ: НОМЕР_4 , №кузову: НОМЕР_3 , а також транспортний засіб: КАМАЗ 65201, 2007 р.в., ДНЗ: НОМЕР_2 , № кузову: НОМЕР_5 .

Визнати недійсним протокол №219272 проведення електронних торгів від 14 грудня 2016 року з реалізації транспортного засобу: КАМАЗ 65201-012, 2007 р.в., ДНЗ: НОМЕР_4 , № кузову: НОМЕР_3 та протокол №219270 проведення електронних торгів від 14 грудня 2016 року з реалізації транспортного засобу: КАМАЗ 65201, 2007 р.в., ДНЗ: НОМЕР_2 , № кузову: НОМЕР_5 .

Визнати недійсним акти Відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України №46794675 про проведені електронні торги з реалізації транспортного засобу: КАМАЗ 65201-012, 2007 р.в., ДНЗ: НОМЕР_4 , №кузову: НОМЕР_3 та транспортного засобу: КАМАЗ 65201, 2007 р.в., ДНЗ: НОМЕР_2 , № кузову: НОМЕР_5 .

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подано протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ст.ст. 353-357 ЦПК України до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з урахуванням п. 15.5. Перехідних положень ЦПК України , у цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя