Справа № 755/7528/18
"04" березня 2019 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:
головуючого: судді Гончарука В.П.
за участі секретаря Краснової І.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи: Комунальне Підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва, Дніпровська районна у м. Києві державна адміністрація, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної шкоди внаслідок залиття квартири, суд, -
Позивач звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2, треті особи: Комунальне Підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва, Дніпровська районна у м. Києві державна адміністрація, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної шкоди внаслідок залиття квартири. Просить суд стягнути з відповідача відшкодування завданої матеріальної шкоди в розмірі 15 764,00 грн., та судові витрати у даній справі, а саме - судовий збір у розмірі 704, 80 грн. та витрати на оплату експертизи у розмірі 1800 грн.
Свої вимоги позивач мотивувала тим, що є власницею квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 Даний факт підтверджується Свідоцтвом про право власності на житло від 28.12.2005 року. 29 березня 2018 року сталося залиття квартири позивача з квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 власником особового рахунку якої є відповідач ОСОБА_2 та проживає в ній разом зі своєю сім'єю. Відповідно до акту огляду квартири, який складено комісією «ЖЕД - 404» - залиття одноразове відбулося з квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1.
У зв'язку з цим та враховуючи необхідність проведення ремонтних робіт у квартирі позивач змушена звертатися до суду, щоб отримати відшкодування завданої їй та її сім'ї матеріальної шкоди.
Позивач у судове засідання не з'явилася, хоча повідомлена належним чином про час та місце розгляду справи. До початку судового засідання надала письмову заяву з проханням слухати справу за її відсутності, позовні вимоги підтримує. В разі неявки відповідача до суду просила розглянути справу в заочному порядку.
Відповідач в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Причини неявки суду не повідомив.
Педставник третьої особи Комунального Підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Причини неявки суду не повідомив.
Педставник третьої особи Дніпровської районної у м. Києві державної адміністрації в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Причини неявки суду не повідомив.
Третя особа ОСОБА_3 у судове засідання не з'явився, хоча повідомлений належним чином про час та місце розгляду справи. До початку судового засідання надав письмову заяву з проханням слухати справу за його відсутності, позовні вимоги підтримує. В разі неявки відповідача до суду просив розглянути справу в заочному порядку.
Третя особа ОСОБА_4 у судове засідання не з'явилася, хоча повідомлена належним чином про час та місце розгляду справи. До початку судового засідання надала письмову заяву з проханням слухати справу за її відсутності, позовні вимоги підтримує. В разі неявки відповідача до суду просила розглянути справу в заочному порядку.
Суд вважає, за можливим вирішити справу на підставі наявних у ній матеріалів та постановити заочне рішення, проти чого не заперечує позивач, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Відповідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положення цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному і об'єктивному розгляді справи, зібрані по справі докази, керуючись законом, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Статтею 4 ЦПК України передбачено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, прав та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України.
Відповідно до ст.ст. 15, 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
В судовому засіданні встановлено, що позивачу ОСОБА_1. та членам її сім'ї ОСОБА_3., ОСОБА_4. на праві приватної спільної власності належить квартира, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 Даний факт підтверджується Свідоцтвом про право власності на житло Дніпровської районної у м. Києві державної адміністрації від 28 грудня 2005 року виданого згідно розпорядження № 63-1822 від 28 грудня 2005 року. (а.с. 32).
Відповідно до акту огляду квартири від 13.04.2018 року, який складено комісією ЖЕД - 404 в складі старшого майстра ОСОБА_5., інженера ОСОБА_6., слюсара сантехніка ОСОБА_7., залиття одноразове відбулося з квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1. Також в акті зазначено, що під час огляду кв. НОМЕР_1 виявлено, що в коридорі площею 11,5 кв.м. на стелі водоемульсійне пофарбування спостерігаються плями жовтого кольору площею 1,4 кв.м.; в кімнаті площею 10,5 кв.м. на стелі водоемульсійне пофарбування спостерігаються плями жовтого кольору площею 0,6 кв.м., стіни шпалери поліпшеного типу слідів залиття не спостерігається; в кімнаті площею 13,2 кв.м. на стелі водоемульсійне пофарбування спостерігаються плями жовтого кольору та відшарування штукатурного шару площею 0,8 кв.м., стіни шпалери поліпшеного типу спостерігаються жовтні плями площею 0,9 кв.м.; в ванній кімнаті площею 4,5 кв.м. стеля водоемульсійне пофарбування спостерігаються відшарування штукатурного шару площею 0.5, кв.м., стіни шпалери поліпшеного типу спостерігається відшарування шпалер площею 0.4 кв.м.; в туалеті площею 1,3 кв.м. стеля водоемульсійне пофарбування вздовж потолочного плінтуса спостерігаються розтріскування штукатурного шару площею 0,2 кв.м., стіни шпалери поліпшеного типу спостерігається відшарування шпалер площею 0.7 кв.м.(а.с. 4).
Відповідно до п. 2.3.6. Правил у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт (додаток 4). Відповідно до додатку 4 до п. 2.3.6 Правил акт про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) складається комісією у складі: головного інженера виконавця послуг, голови комісії, майстра технічної дільниці, майстра ремонтної дільниці, слюсаря-сантехніка (слюсаря-електрика), представників організації, яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення та гарячого водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету; в якому описується, що трапилось і які наслідки (що залито, які обсяги робіт, які ушкодження, які речі ушкоджено; з зазначенням причини залиття, аварії, що трапилась на системі ЦО, ГВС, (чітко зазначити причини, а саме несанкціоноване втручання мешканців кв. у роботу системи); акт повинен містити висновки і рекомендації комісії (надаються висновки про те, що необхідно зробити, хто заподіяв шкоду та ін.); члени комісії повинні підписати акт та з актом повинні бути ознайомлені мешканці квартир, які його також підписують.
В абз. 2 п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, що затверджений наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 за №76, передбачено, що у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт (Додаток 4). Натомість Додаток 4 вимагає чітко зазначити причини, а саме несанкціоноване втручання мешканців кв. № ___ у роботу системи (заміна радіаторів, трубопроводів, вентилів, рушникосушарок тощо), незадовільне технічне обслуговування систем, передчасний вихід з ладу радіаторів опалення, трубопроводів, вентилів, гнучких підводок та ін. Додаток 4 Правил при складанні акту вимагає надати висновки про те, що необхідно зробити, хто заподіяв шкоду та ін. Окрім того, акт повинен містити інформацію про ознайомлення мешканців квартир щодо відомостей даного акту.
У листі Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 29.12.2009 року № 12/20-11-1975 «Щодо ремонту квартири після залиття» також зазначено, що при складенні акту про залиття присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов'язковою. Якщо винуватець події відмовляється підписувати акт, необхідно запросити свідків з числа сусідів. Вони також можуть засвідчити факт затоплення та скласти опис пошкоджень та зіпсованого майна.
Тобто факт залиття, характер залиття та його причини, завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень, перелік пошкоджених внаслідок - залиття речей та їх орієнтовна вартість) та його наслідків має бути зафіксований актом комісійного обстеження квартири, складеним за обов'язкової участі винної особи.
З наведеного вбачається, що на підтвердження позовних вимог позивач повинен надати належні та допустимі докази, які б підтверджували факт залиття його квартири, зокрема комісійний акт, який складено із додержанням вимог Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, яким би було зафіксовано, зокрема, сам факт залиття, а також причини залиття та завдані пошкодження, висновок відповідної експертизи щодо встановлення причин залиття.
В свою чергу, відповідач ОСОБА_2 є власником особового рахунку в житловому приміщенні за адресою: АДРЕСА_1, що підтверджується відомостями Дніпровської районної у м. Києві державної адміністрації та Комунального концерну «Центр комунального сервісу».(а.с. 38,111).
Крім того, як вбачається з матеріалів справи та було встановлено в ході судового засіданні відповідач ОСОБА_2 разом з своєю родиною проживає за адресою: АДРЕСА_1 та користується даною житловою площею.
За вимог Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим майновим права фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала (ч.1 ст. 1166 ЦК України).
Відповідно до ст. 179 Житлового кодексу УРСР користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов'язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і прибудинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до п.18 Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями, затверджених Постановою Кабінету міністрів України від 08 жовтня 1992 року №572, власники квартир зобов'язані використовувати приміщення житлових будинків за призначенням, забезпечувати збереження жилих і підсобних приміщень квартир та технічного обладнання будинків, дотримувати правил пожежної безпеки. При появі несправностей у квартирі вживати заходів до їх усунення власними силами або силами підприємства по обслуговуванню житла.
Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоди завдано не з її вини. (ч. 2 ст.1166 Цивільного кодексу України).
За змістом цієї статті обов'язок відшкодувати заподіяну шкоду покладається на особу, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи.
Постанова Пленуму Верховного суду України «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» за № 6 від 27.03.1992 року (із змінами та доповненнями) роз'яснює, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода заподіяна особі та майну громадянина, підлягає відшкодуванню в повному обсязі, особою, яка її заподіла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини.

Таким чином, за вищевикладених обставин вбачається, що залиття в квартирі АДРЕСА_1 відбулося з вини та внаслідок недбайливого ставлення, щодо експлуатації житлової площі відповідача ОСОБА_2., який є власником особового рахунку квартири АДРЕСА_2 та фактично проживає в ній разом зі своєю родиною.

Разом з тим, відповідно до звіту № 31/18 від 03 травня 2018 року про визначення розміру майнової шкоди,, складеного суб'єктом оціночної діяльності Фізичною особою-підприємцем ОСОБА_8 встановлено, що 29 березня 2018 року відбулося залиття одноразове квартири позивача АДРЕСА_1 з вище розташованої квартири АДРЕСА_2.

Крім того, згідно звіту № 31/18 від 03 травня 2018 року про визначення розміру майнової шкоди,, складеного суб'єктом оціночної діяльності Фізичною особою-підприємцем ОСОБА_8, вартість майнової шкоди який завдано ОСОБА_1. в результаті залиття квартири АДРЕСА_1, яке трапилось 29 березня 2018 року станом на момент складання даного звіту становить 15 764,00 грн. (а.с. 5, 31).

У відповідності до вимог ст. 322 Цивільного кодексу України та ст. 151 Житлового кодексу УРСР, власник квартири зобов'язаний утримувати майно, забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт.

Відповідно до ч.ч. 1,5, ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Таким чином, враховуючи що власником особового рахунку квартири АДРЕСА_2, яким є відповідач у справі та проживає у даному житловому приміщенні зі своєю родиною, не забезпечив належного та справного догляду за житловою площею, разом з тим не надав суду належних та достовірних доказів, щодо спростування наявних в матеріалах справи акту по факту залиття та завдання матеріальних збитків позивачу, суд оцінивши наявні в справі письмові докази, в їх сукупності, а також враховуючи характер та обсяг пошкоджень в квартирі позивача, приходить до висновку, що відповідальність за спричинену позивачу матеріальну шкоду, яка сталася внаслідок залиття її квартири, має нести відповідач, власник особового рахунку житлового приміщення квартири АДРЕСА_2, що становить 15 476,00 грн.

На підставі вище викладеного, суд дійшов висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи: Комунальне Підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва, Дніпровська районна у м. Києві державна адміністрація, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної шкоди внаслідок залиття квартири - підлягають задоволенню.

Відповідно до ч.ч. 1,5,6,7 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов'язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Питання, щодо стягнення судових витрат в межах даної цивільної справи було вирішено у відповідності до ст. ст. 139, 141 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 22, 322, 1166, 1167, 1192 Цивільного кодексу України, ст. ст. 151, 179 Житлового кодексу УРСР, Правилами користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями, затверджених Постановою Кабінету міністрів України від 08 жовтня 1992 року №572, Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76 та керуючись ст.ст. 7-13, 76-81, 137, 139, 141, 259, 263-265, 268, 273, 280-282, 354 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи: Комунальне Підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва, Дніпровська районна у м. Києві державна адміністрація, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної шкоди внаслідок залиття квартири - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 (ІНФОРМАЦІЯ_2 року народження, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_2) на користь ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_1 року народження, ідентифікаційний номер НОМЕР_2 зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1) матеріальну шкоду заподіяну в наслідок залиття в розмірі 15 764,00 грн., витрати по оплаті експертного дослідження в розмірі 1 800,00 грн., а всього стягнути 17 564 (сімнадцять тисяч п'ятсот шістдесят чотири) грн. 00 коп.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 витрати по сплаті судового збору в розмірі 704 (сімсот чотири) грн. 80 коп.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя: