Провадження № 2/761/5582/2019
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 грудня 2019 року

Шевченківський районний суд м. Києва

в складі:

головуючого - судді: Кондратенко О.О.

при секретарі: Архипову І.Р.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням

В С Т А Н О В И В :

В травні 2019 року ОСОБА_1 звернулась до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом до відповідача: ОСОБА_2 , в якій просила суд: визнання ОСОБА_2 таким, що втратив право користування жилим приміщенням - квартирою АДРЕСА_1 ; стягнути з відповідача на її ( ОСОБА_1 ) користь витрати по оплаті судового збору та понесені витрати по оплаті правничої допомоги у розмірі 15 000, 00 грн.

04 грудня 2019 року до канцелярії Шевченківського районного суду м. Києва від представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_3 надійшла заява про закриття провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмету спору, з посиланням на те, що відповідачем задоволено позовні вимоги в добровільному порядку після пред`явлення позову до суду.

Позивач та його представник в судове засідання не з`явились; про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином; подали заяву про розгляд справи за їх відсутності.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився; про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином; також подав до суду заяву, в якій просив, провадження у справі закрити, у зв`язку з відсутністю предмету спору.

Суд, дослідив надані матеріали справи, прийшов до висновку, що заява представника позивача підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Оскільки, подана стороною позивача заява не містить посилань на норми права, які повинні бути застосовані судом для закриття провадження у справі за його позовом, суд, ознайомившись з текстом заяви, поданої останнім 05 грудня 2019 року, прийшов до висновку, що сторона позивача просить закрити провадження у справі саме, відповідно до п.2 ч.1 ст.255 ЦПК України, у зв`язку з відсутністю предмету спору.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.255 ЦПК України, суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо відсутній предмет спору.

Оскільки, визнання відсутності предмету позовузаявлено саме стороною позивача, суд вважає за можливе, закрити провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням.

Відповідно до ч.3 ст. 142 ЦПК України, у разі відмови позивача від позову понесені ним витрати відповідачем не відшкодовуються, а витрати відповідача за його заявою стягуються з позивача. Однак якщо позивач не підтримує своїх вимог унаслідок задоволення їх відповідачем після пред`явлення позову, суд за заявою позивача присуджує стягнення понесених ним у справі витрат з відповідача.

Згідно п.5 ч.1 ст.7 Закону України ? Про судовий збір ?, сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі: закриття (припинення) провадження у справі (крім випадків, якщо провадження у справі закрито у зв`язку з відмовою позивача від позову і така відмова визнана судом), у тому числі в апеляційній та касаційній інстанціях.

Відповідно до ч.1, 3 ст.133, ч.1, 2, 3 ст.137 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.

Витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Згідно ч.8 ст. 141 ЦПК України, розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п?яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.

У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду.

Згідно з п.47 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року № 10 ?Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах?, право на правову допомогу гарантовано статтями 8, 59 Конституції України, офіційне тлумачення якого надано Конституційним Судом України (Рішення під 16 листопада 2000 року № 13-рп/2000; Рішення від 30 вересня 2009 року № 23-рп/2009; Рішення від 11 липня 2013 року № 6-рп/2013).

В постанові від 01 жовтня 2002 року по справі № 30/63 Верховний Суд України звернув увагу, що судові витрати за участь адвоката при розгляді справи підлягають сплаті лише в тому випадку, якщо вони сплачені адвокату стороною, котрій такі послуги надавались, та їх сплата підтверджується відповідними фінансовими документами.

Відповідно до ст. 30 Закону України ?Про адвокатуру та адвокатську діяльність?, визначає, що гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту.

Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги.

При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.

Аналізуючи викладені вище норми права, слід зазначити, що підставою для відшкодування відповідних судових витрат є детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги, а також відповідні докази на підтвердження таких витрат. Ці розрахунки повинні бути надані суду до закінчення судових дебатів.

24 квітня 2019 року між ОСОБА_1 та АБ ? ОСОБА_3 ? було укладено договір про надання правової допомоги ( а.с.13-16).

На виконання умов вищезазначеного договору, ОСОБА_1 14 травня 2019 року було внесено грошову суму у розмірі 7 500, 00 грн., про що свідчить копія квитанції №0.0.1 ( а.с.18).

16 травня 2019 року між АБ ? ОСОБА_3 ? та ОСОБА_1 було підписано акт прийому - передачі надання правничої допомоги №1/19 д договору про надання правової допомоги від 24 квітня 2019 року ( а.с.17 ).

За таких обставин, суд прийшов до висновку, що заява позивачки про стягнення витрат понесених нею на правничу допомогу підлягає частковому задоволенню, саме у розмірі 7 500, 00 грн., так як надана квитанція про оплату правничої допомоги від 14 травня 2019 року, як і виписка з банківського рахунку від 02 жовтня 2019 року підтверджують проведену оплату з боку ОСОБА_1 лише на суму 7 500, 00 грн.

Також не підлягає задоволенню заява позивачки в частині стягнення витрат по оплаті судового збору з відповідача, оскільки, ЦПК України у випадку закриття провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмету спору не передбачено стягнення судового збору саме з відповідача.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 255, 256, 258, 260, 261, 352, 353, 354 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням - закрити.

Стягнути з ОСОБА_2 ( РНОКПП НОМЕР_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 . ) на користь ОСОБА_1 ( РНОКПП НОМЕР_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ) витрати на правничу допомогу у розмірі 7 500 ( сім тисяч п`ятсот ) гривень 00 копійок.

В задоволенні іншої частини заяви ОСОБА_1 відмовити.

Ухвалу суду може бути оскаржено до Київського апеляційного суду через Шевченківський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

У відповідності до п.15.5 Перехідних положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Шевченківський районний суд міста Києва.

Суддя: