У Х В А Л А

20 березня 2019року м. Київ

Справа № 761/45486/17

Провадження № 06.08/824/267/2019

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого (судді-доповідача) Невідомої Т.О.,

суддів Борисової О.В., Левенця Б.Б.

секретар Глухенька М.С.

розглянувши заяву ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 про роз'яснення судового рішення у справі за позовом ОСОБА_2 до Житлово-будівельного кооперативу «Луч», третя особа: голова правління Житлово-будівельного кооперативу «Луч» Лучкіна ГалинаАнатоліївна, про визнання бездіяльності протиправною та зобов'язання вчинити дії, стягнення моральної шкоди,

в с т а н о в и в:

В грудні 2017 року ОСОБА_2 звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва із позовом до ЖБК «Луч», в якому просив суд визнати неправомірною бездіяльність ЖБК «Луч» щодо розгляду заяви позивача від 24 травня 2017 року про надання належним чином завірених копій протоколів загальних зборів членів та зборів правління ЖБК «Луч» з 1 січня 2008 року по 24 травня 2017 року; зобов'язати відповідача надати позивачу належним чином завірені копії протоколів загальних зборів членів та зборів правління ЖБК «Луч» з 1 січня 2008 року по 24 травня 2017 року; стягнути з відповідача на його користь суму моральної шкоди в розмірі 5000 грн. та судовий збір.

Рішенням Шевченківського районного суду міста Києва від 27 березня 2018 року позов ОСОБА_2 до ЖБК «Луч», третя особа: голова правління ЖБК «Луч» Лучкіна Г.А., про визнання бездіяльності протиправною та зобов'язання вчинити дії, стягнення моральної шкоди задоволено частково.

Визнано неправомірною бездіяльність ЖБК «Луч» щодо не розгляду заяви ОСОБА_2 від 24 травня 2017 року про надання належним чином завірених копій протоколів загальних зборів членів та зборів правління ЖБК «Луч» з 1 січня 2008 року по 24 травня 2017 року.

Зобов'язано посадових осіб ЖБК «Луч» надати ОСОБА_2 належним чином завірені копії протоколів загальних зборів членів та зборів правління ЖБК «Луч» з 1 січня 2008 року по 24 травня 2017 року, що стосуються членства у кооперативі, діяльності кооперативу та його посадових осіб.

Стягнуто з ЖБК «Луч» на користь ОСОБА_2 кошти в рахунок відшкодування моральної шкоди в розмірі 200 грн. та судовий збір в сумі 1920 грн.

В задоволенні іншої частини позовних вимог щодо стягнення моральної шкоди та зобов'язання надати усі інші протоколи загальних зборів та зборів правління ЖБК «Луч» відмовлено.

В квітні 2018 року ОСОБА_2 звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва із заявою про ухвалення додаткового рішення, в якій просив вирішити питання про ухвалення додаткового рішення про стягнення з відповідача на його користь позивача понесених судових витрат на професійну правничу допомогу.

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 21 червня 2018 року у задоволенні заяви ОСОБА_2 про ухвалення додаткового рішення у справівідмовлено.

Не погодившись із такими судовими рішеннями, ОСОБА_2 подав апеляційні скарги.

Постановою Київського апеляційного суду від 26 грудня 2018 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 задоволено частково.

Рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 27 березня 2018 року змінено, у зв'язку з чим абзац третій резолютивної частини рішення викладений в наступній редакції.

Зобов'язано Житлово-будівельний кооператив «Луч» надати ОСОБА_2 належним чином завірені копії протоколів загальних зборів членів кооперативу та зборів правління ЖБК «Луч» з 01.01.2008 по 24.05.2017 року.

В решті рішення суду залишено без змін.

Стягнуто з ЖБК «Луч» (ідентифікаційний код 22871385, місцезнаходження: АДРЕСА_1) на користь ОСОБА_2 (ідентифікаційний код НОМЕР_1, місце реєстрації: АДРЕСА_1) витрати на правову допомогу у розмірі 650 (шістсот п'ятдесят) гривень.

Постановою Київського апеляційного суду від 26 грудня 2018 року ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 21 червня 2018 року залишено без змін.

1 березня 2019 року до Київського апеляційного суду надійшла заява ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 про роз'яснення судового рішення.

Згідно протоколу автоматичного розподілу судової справи між суддями Київського апеляційного суду від 7 березня 2019 року справу призначено судді-доповідачу Невідомій Т.О. у складі колегії суддів: головуючий суддя Невідома Т.О., судді Борислва О.В., Левнець Б.Б.

В судове засідання учасники справи не з'явилися, повідомлені про час та місце розгляду питання належним чином.

Ознайомившись з доводами заяви про роз'яснення судового рішення, колегія суддів дійшла висновку, що заява не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 271 ЦПК України за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз'яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення. Подання заяви про роз'яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред'явлене до примусового виконання.

Згідно роз'яснень, які містяться в пункті 21 постанови Пленуму Верховного Суду України №14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі», відповідно до статті 221 ЦПК України ( наразі ст. 271) роз'яснення рішення суду, можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Зазначене питання розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Зазначене питання розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Роз'яснення рішення не допускається, якщо воно виконане або закінчився установлений законом строк, протягом якого рішення може бути пред'явлене до виконання.

Якщо фактично порушено питання про зміну рішення або внесення в нього нових даних, у тому числі й роз'яснення мотивів ухваленого рішення, суд ухвалою відмовляє в роз'ясненні рішення.

Таким чином, судом може бути роз'яснене рішення, яким вирішено позовні вимоги по суті у зв'язку з його виконанням. При цьому, на виконання рішення суду, судом видається виконавчий лист до якого вноситься резолютивна частина рішення.

Як убачається із змісту заяви, ОСОБА_1 посилається на те, що з тексту постанови незрозуміло чи має місце помилка (описка) в текстах судових рішень щодо належного способу захисту, а саме: спосіб зазначений в рішенні суду першої інстанції - визнання неправомірною бездіяльності відповідача щодо не розгляду заяви позивача від 24.05.2017 року про надання належним чином завірених копій протоколів Загальних зборів членів та Зборів правління Житлово-будівельного кооперативу «Луч» з 01.01.2008 року про визнання, який відрізняється від способу захисту, який просив застосувати позивач - визнання неправомірною бездіяльність відповідача щодо розгляду заяви позивача від 24.05.2017 року про надання належним чином завірених копій протоколів Загальних зборів членів та Зборів правління Житлово-будівельного кооперативу «Луч» з 01.01.2008 року.

Постановою Київського апеляційного суду від 26 грудня 2018 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 задоволено частково.

Рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 27 березня 2018 року змінено, у зв'язку з чим абзац третій резолютивної частини рішення викладений в наступній редакції.

Зобов'язано Житлово-будівельний кооператив «Луч» надати ОСОБА_2 належним чином завірені копії протоколів загальних зборів членів кооперативу та зборів правління ЖБК «Луч» з 01.01.2008 по 24.05.2017 року.

В решті рішення суду залишено без змін.

Резолютивна частина рішення апеляційної інстанції є зрозумілою та не припускає кілька варіантів тлумачення, а тому суд вважає, що в задоволенні заяви ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 про роз'яснення рішення слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 271 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 про роз'яснення судового рішення залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту прийняття, може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий Т.О. Невідома

Судді О.В. Борисова

Б.Б. Левенець