Постанова

Іменем України

25 листопада 2019 року

м. Київ

справа № 310/5534/16-ц

провадження № 61-16710св19

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Бурлакова С. Ю. (суддя-доповідач), Коротуна В. М., Червинської М. Є.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідачі: державне підприємство «Сетам» Міністерства юстиції України, Бердянського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

треті особи:товариство з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи», приватний нотаріус Бердянського міського нотаріального округу Дмитренко М. Р., приватний нотаріус Бердянського міського нотаріального округу Градова В. Г.

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Бердянського міськрайонного суду Запорізької області від 11 березня 2019 року у складі судді Черткової Н. І. та постанову Запорізького апеляційного суду від 30 липня 2019 року в складі колегії суддів: Крилової О. В., Кухаря С. В., Полякова О. З.,

ВСТАНОВИВ:

1. Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У серпні 2016 року ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до державного підприємства «Сетам» Міністерства юстиції України (далі - ДП «Сетам»), Бердянського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області (далі - Бердянський міськрайонний ВДВС ГТУЮ у Запорізькій області), ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: товариство з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» (далі - ТОВ «Кредитні ініціативи»), приватний нотаріус Бердянського міського нотаріального округу Дмитренко М. Р., приватний нотаріус Бердянського міського нотаріального округу Градова В. Г. про визнання недійними електронних торгів з реалізацією майна.

Позовна заява обґрунтована тим, що 29 січня 2016 року ДП «Сетам» проведено електронні торги щодо примусової реалізації убудованого приміщення, загальною площею 43,9 кв. м, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , протокол № 142664, переможцем котрих став ОСОБА_2 .

За наслідками проведення електронних торгів державним виконавцем ВДВС Бердянського міськрайонного управління юстиції Тоцькою H.A. складено акт державного виконавця про проведення електронних торгів від 11 лютого 2016 року. Вказаний акт послугував підставою для видачі свідоцтва про придбання нерухомого майна з електронних торгів, виданого 11 лютого 2016 року приватним нотаріусом Бердянського міського нотаріального округу Дмитренко М. Р. за реєстровим № 242, на ім`я ОСОБА_2 , що став переможцем електронних торгів, протокол № 142664.

ОСОБА_2 уклав договір купівлі - продажу від 02 березня 2016 року, відносно 1/2 частки убудованого приміщення, загальною площею 43,9 кв. м, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , який посвідчений приватним нотаріусом Бердянського міського нотаріального округу Градовою В.Г., реєстровий № 315, за котрим на вказану частку набула право власності ОСОБА_3 .

Позивач зазначала, про допущені під час реалізації нерухомого майна - убудованого приміщення, загальною площею 43,9 кв. м, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 порушення Закону України «Про виконавче провадження» та Тимчасового порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 16 квітня 2014 року № 656/5 (зі змінами), котрі полягали у неповідомленні її про проведення електронних торгів, про зниження вартості арештованого майна шляхом уцінки його вартості на 30 %, реалізації майна за оцінкою майна що не була дійсною на момент проведення електронних торгів, застосування недійсного нормативного акту, що вже не регламентував процедуру продажу арештованого майна.

Посилаючись на зазначені обставини просила визнати недійними електронні торги з реалізацією майна - цілого убудованого приміщення, загальною площею 43,9 кв. м, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , результат яких оформлено протоколом № 142664 проведення електронних торгів від 29 січня 2016 року ДП «Сетам» та актом державного виконавця відділу державної виконавчої служби Бердянського міськрайонного управління юстиції Тоцької H. A. про проведення електронних торгів від 11 лютого 2016 року, визнати недійсним протокол № 142664 проведення електронних торгів від 29 січня 2016 року ДП «Сетам», за яким переможцем торгів з придбання цілого убудованого приміщення, загальною площею 43,9 кв. м, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 став ОСОБА_2 , визнати недійсним акт державного виконавця відділу державної виконавчої служби Бердянського міськрайонного управління юстиції Тоцької H. A. про проведення електронних торгів від 11 лютого 2016 року з реалізації цілого убудованого приміщення, загальною площею 43.9 кв. м, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , визнати недійсним свідоцтво про придбання нерухомого майна з електронних торгів, виданого 11 лютого 2016 року приватним нотаріусом Бердянського міського нотаріального округу Дмитренко М. Р. за реєстровим № 242 на ім`я ОСОБА_2 , скасування державної реєстрації права власності на нерухоме майно під індексним № 28185618 від 11 лютого 2016 року - 1/2 частки цілого убудованого приміщення, загальною площею 43,9 кв. м, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 за ОСОБА_2 , визнати недійсним договір купівлі-продажу від 02 березня 2016 року 1/2 частки убудованого приміщення, загальною площею 43,9 кв. м, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , укладеного між продавцем ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , посвідчений приватним нотаріусом Бердянського міського нотаріального округу Градовою В. Г., реєстровий № 315 та скасувати державну реєстрацію права власності на нерухоме майно під індексним № 28608924 від 05 березня 2016 року - 1/2 частки цілого убудованого приміщення, загальною площею 43,9 кв. м, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 за ОСОБА_3 .

Короткий зміст рішень судів та першої та апеляційної інстанцій

Рішення Бердянського міськрайонного суду Запорізької області від 11 березня 2019 року, залишеним без змін постановою Запорізького апеляційного суду від 30 липня 2019 року, у задоволенні позову відмовлено.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції, з висновками якого погодився суд апеляційної інстанції, дійшов висновку, що хоча проведені торги і не повною мірою відповідали встановленому порядку їх проведення, проте ці невідповідності жодним чином не порушили права позивача.

Рух справи у суді касаційної інстанції

Ухвалою Верховного Суду від 11 вересня 2019 року відкрито касаційне провадження у справі № 310/5534/16-ц та витребувано її з Бердянського міськрайонного суду Запорізької області.

Узагальнені доводи касаційної скарги

У вересні 2019 року ОСОБА_1 подала касаційну скаргу до Верховного Суду, у якій, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просила скасувати оскаржені судові рішення та передати справу на новий розгляд до суду першої інстанції.

Касаційна скарга мотивована тим, що при проведенні торгів були порушені строки їх проведення, тому що вони були здійснені протягом короткого проміжку часу порівняно з тим, який був визначений законом на час їх проведення та за новим порядком торги мали відбуватися ще 2 доби, а відтак могла бути запропонована більш вигідна ціна продажу об`єкту, ціна об`єкта при здійсненні продажу була занижена.

Узагальнені доводи особи, яка подала заперечення на касаційну скаргу

У жовтні 2019 року ДП «Сетам» подало відзив на касаційну скаргу до Верховного Суду, у якому просило касаційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржені судові рішення - без змін. Указувало, що жодних порушень правил проведення електронних торгів, впливу таких порушень на результати торгів, а також порушення прав позивача такими порушеннями не доведено.

Фактичні обставини справи, встановлені судом

Суд установив, що у відділі державної виконавчої служби Бердянського міськрайонного управління юстиції Запорізької області на виконанні перебуває виконавче провадження з примусового виконання виконавчого листа № 801/4159/2012, виданого 15 листопада 2012 року Бердянським міськрайонним судом Запорізької області про стягнення з ОСОБА_1 на користь публічного акціонерного товариства «Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк» в особі філії «Відділення ПАТ Промінвестбанк в м. Запоріжжя» заборгованості у розмірі 555 624,24 грн.

Ухвалою Бердянського міськрайонного суду Запорізької області від 24 листопада 2014 року задоволено подання старшого державного виконавця відділу державної виконавчої служби Бердянського міськрайонного управління юстиції Запорізької області Курасової Н. І. та у виконавчому провадженні ВП № 39701384 відкритому 10 вересня 2013 року за виконавчим документом - виконавчий лист № 801/4159/2012 виданий 15 листопада 2012 року Бердянським міськрайонним судом Запорізької області замінено сторону виконавчого провадження, що вибула ПАТ «Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк», його правонаступником - ТОВ «Кредитні ініціативи».

З метою виконання вищевказаного виконавчого провадження 10 листопада 2014 року державним виконавцем складено акт опису та арешту майна боржника, згідно якого описано та арештовано ціле убудоване приміщення загальною площею 43,9 кв. АДРЕСА_1 , яке належить на праві власності ОСОБА_1 .

Відповідно до статті 58 Закону України «Про виконавче провадження» від 21 квітня 1999 року № 606-XIV (чинному на момент проведення прилюдних торгів) державним виконавцем 14 листопада 2014 року згідно відповідної постанови державного виконавця з метою оцінки вищевказаного майна було залучено в особі суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання ОСОБА_4

18 лютого 2015 року до відділу державної виконавчої служби Бердянського міськрайонного управління юстиції Запорізької області надійшов звіт про оцінку арештованого нерухомого майна, згідно якого вартість вищевказаного арештованого майна визначена оцінювачем в розмірі 705 569,00 грн.

За вказаною ціною майно було передано на реалізацію. Призначені на 14 грудня 2015 року електронні торги за стартовою ціною 705 569,00 грн не відбулися через відсутність допущених учасників торгів.

Актом про зниження вартості арештованого майна від 24 грудня 2015 року, яке не реалізувалося на проведених електронних торгах майно уцінено на 30%.

29 січня 2016 року призначено другі електронні торги за стартовою ціною 493 898,00 грн. За результати проведення 29 січня 2016 року електронних торгів, згідно протоколу № 142664 реалізоване майно за ціною 493 898,00 грн придбав ОСОБА_2 .

Актом державного виконавця від 11 лютого 2015 року реалізоване шляхом проведення електронних торгів майно - убудованого приміщення, загальною площею 43,9 кв. м, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 передано покупцю ОСОБА_2

Від реалізації вказаного майна кошти були перераховані на депозитний рахунок державної виконавчої служби і за їх рахунок частково погашено заборгованість перед стягувачем, сплачено виконавчий збір та витрати по виконавчому провадженню.

Вказаний акт послугував підставою для видачі свідоцтва про придбання нерухомого майна з електронних торгів, виданого 11 лютого 2016 року приватним нотаріусом Бердянського міського нотаріального округу Дмитренко М. Р. за реєстровим № 242, на ім`я ОСОБА_2 , що став переможцем електронних торгів, протокол № 142664.

ОСОБА_2 уклав договір купівлі - продажу від 02 березня 2016 року, відносно 1/2 частки убудованого приміщення, загальною площею 43,9 кв. м, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , який посвідчений приватним нотаріусом Бердянського міського нотаріального округу Градовою В. Г., реєстровий № 315, за котрим на вказану частку набула право власності ОСОБА_3 .

2. Мотивувальна частина

Позиція Верховного Суду

Згідно з частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Касаційна скарга не підлягає задоволенню.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

Стаття 650 ЦК України закріплює такий спосіб реалізації майна, як укладення договорів на біржах, аукціонах (торгах), конкурсах, та відсилає до інших нормативних актів, якими повинні встановлюватись особливості укладення цих договорів.

За нормами частини четвертої статті 656 ЦК України до таких договорів застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та враховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акту про проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, а відтак є правочином.

Правочин може бути визнаний недійсним лише з підстав, визначених законом.

У відповідності до частини восьмої статті 54 Закону України «Про виконавче провадження» примусове звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється державним виконавцем з урахуванням положень статті 43 Закону України «Про іпотеку».

Відповідно до з частиною першою статті 41 Закону України «Про іпотеку» реалізація предмета іпотеки, на який звертається стягнення за рішенням суду або за виконавчим написом нотаріуса, проводиться, якщо інше не передбачено рішенням суду, шляхом продажу на прилюдних торгах у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України «Про виконавче провадження», з дотриманням вимог цього Закону.

Згідно з пунктом 2 статті 43 Закону України «Про іпотеку» початкова ціна продажу предмета іпотеки встановлюється рішенням суду або за згодою між іпотекодавцем та іпотекодержателем, а якщо вони не досягли згоди, - на підставі оцінки, проведеної відповідно до законодавства про оцінку майна і майнових прав та професійну оціночну діяльність, при цьому початкова ціна продажу майна не може бути нижчою за 90 відсотків його вартості, визначеної шляхом його оцінки.

У даній справі висновок судової будівельно-технічної експертизи № 94-17 від 10 листопада 2017 року, за яким ринкова вартість цілого убудованого приміщення, загальною площею 43,9 кв. м на дату проведення електронних торгів 29 січня 2016 року становила 908 727,00 грн.

Експерт Запорізького відділення Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз Запорізького відділення (далі - Дніпропетровського НДІ судових експертиз) Майстренко О. І. суду пояснив, що вартість виконаних поліпшень безпосередньо впливає на вартість об`єкту, додатково пояснив, що вартість об`єкту продажу визначалася ним з урахуванням вже наявних поліпшень, що були виконанні на об`єкті нерухомості вже після дати його придбання відповідачами.

Задля з`ясування питання про дотримання прав позивача щодо визначення ціни об`єкту продажу, судом призначена додаткова експертиза, за висновком якої № 234-18 від 30 листопада 2018 року, ринкова вартість об`єкту нерухомого майна, нежитлового цілого вбудованого приміщення, загальною площею 43,9 кв. м, визначена порівняльним підходом, на дату проведення електронних торгів, станом на 29 січня 2016 року, без урахування вартості поліпшень, які були виконані після дати проведення електронних торгів (з округленням) складає 689 815,00 грн.

Відповідно до кошторисної документації по договору підряду вартість поліпшень, які були виконані на об`єкті нерухомого майна, нежитлового цілого вбудованого приміщення, загальною площею 43,9 кв. м після дати проведення електронних торгів 29 січня 2016 року становить 345 805,00 грн.

У судовому засіданні експерт Запорізького відділення Дніпропетровського НДІ судових експертиз Майстренко О. І. пояснив, що вартість виконаних поліпшень безпосередньо впливає на вартість об`єкту, а при проведенні додаткової експертизи в розпорядженні експерта були наявні: договір підряду на капітальний ремонт «убудованого приміщення загальною площею 43,9 кв. м, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 » від 23 березня 2016 року з додатками до нього: довідкою про вартість виконаних робіт, локальним кошторисом, розрахунком витрат, актом приймання виконаних будівельних робіт, що були долучені судом до матеріалів справи. А тому експертом вартість об`єкту продажу в додатковому дослідженні визначена з урахуванням вже наявних поліпшень, що були виконані на об`єкті нерухомості вже після дати його придбання відповідачами, котрі неможливо не враховувати, оскільки вони є невід`ємними. Разом з тим, експерт пояснив, що розбіжність між висновками в 218 912,00 грн пояснюється відсутністю в нього на момент проведення першого дослідження відомостей про обсяги та вартість невід`ємних поліпшень, що були виконані відповідачами після придбання реалізованого з електронних торгів майна, котрі безумовно впливають на початкову вартість майна, яке реалізується.

У постанові Верховного Суду України від 06 квітня 2016 року у справі № 3-242гс16 викладено правовий висновок, що при вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними судам необхідно встановити, чи мало місце порушення вимог Тимчасового порядку та інших норм законодавства при проведенні електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів.

Отже, головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, які могли вплинути на результати торгів, а тому, окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів, повинні бути й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними.

Вимогами цивільного процесуального законодавства суд зобов`язаний установити: чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси позивача; у чому полягає таке порушення прав; якими доказами воно підтверджується. Залежно від установленого суд повинен вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні.

Згідно вимог ЦПК України учасники справи мають передбачені процесуальним законом права і обов`язки.

Обов`язок доказування певних обставин лежить на стороні, яка посилається на них як на підставу своїх вимог та заперечень.

Недоведеність обставин, на наявності яких наполягає позивач - є підставою для відмови у позові; а у разі, якщо на тому наполягає відповідач - для відхилення його заперечень проти позову.

У випадку невиконання учасником справи його обов`язку із доведення відповідних обставин необхідними доказами, такий учасник має усвідомлювати та несе ризик відповідних наслідків, зокрема, відмови у задоволенні позовних вимог, у зв`язку із їх недоведеністю.

Повно та всебічно дослідивши обставини справи, перевіривши їх доказами, які оцінено на предмет належності, допустимості, достовірності, достатності та взаємного зв`язку, врахувавши, що початкова ціна продажу нерухомого майна з прилюдних торгів визначена у передбаченому законом порядку, установивши, що позивач не надав доказів порушення своїх прав діями/бездіяльність відповідачів, що є його процесуальним обов`язком, суди дійшли обґрунтованого висновку про відсутність підстав для задоволення позову у даній справі.

Доводи касаційної скарги щодо незаконності та необґрунтованості оскаржених рішень спростовуються дослідженими судами матеріалами справи, до яких позивачем не долучено доказів про порушення його прав діями/бездіяльністю відповідачів, а також обґрунтованими висновками судів першої та апеляційної інстанції за наслідком розгляду спору.

Доводи касаційної скарги є ідентичними доводам позивача, які останній указував у судах першої та апеляційної інстанцій. Таким доводам надана належна оцінка, у зв`язку із чим повторній оцінці такі доводи не підлягають.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 16 січня 2019 року у справі № 373/2054/16-ц (провадження № 14-446цс18) викладено правовий висновок про те, що встановлення обставин справи, дослідження та оцінка доказів є прерогативою судів першої та апеляційної інстанцій. Це передбачено як статтями 58, 59, 212 ЦПК України у попередній редакції 2004 року, так і статтями 77, 78, 79, 80, 89, 367 ЦПК України у редакції від 03 жовтня 2017 року. Якщо порушень порядку надання та отримання доказів у суді першої інстанції апеляційним судом не встановлено, а оцінка доказів зроблена як судом першої, так і судом апеляційної інстанцій, то суд касаційної інстанції не наділений повноваженнями втручатися в оцінку доказів.

Однакове застосування закону забезпечує загальнообов`язковість закону, рівність перед законом та правову визначеність у державі, яка керується верховенством права. Єдина практика застосування законів поліпшує громадське сприйняття справедливості та правосуддя, а також довіру до відправлення правосуддя.

Неодноразове ухвалення протилежних і суперечливих судових рішень, особливо судами вищих інстанцій, може спричинити порушення права на справедливий суд, закріплене в пункті 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Загальновизнаний принцип правової визначеності передбачає стабільність правового регулювання і виконуваність судових рішень.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (PRONINA v. UKRAINE, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Рішення судів попередніх інстанцій містить вичерпні висновки, що відповідають встановленим на підставі достовірних доказів обставинам, які мають значення для вирішення справи, та обґрунтування щодо доводів сторін по суті позову, що є складовою вимогою частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Висновки за результатами розгляду касаційних скарг

Відповідно до частини третьої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.

З огляду на вищевказане, колегія суддів вважає за необхідне залишити касаційну скаргу без задоволення, а оскаржувані рішення - без змін, оскільки суд правильно застосували до спірних правовідносин норми матеріального права та не порушив норми процесуального права.

Щодо судових витрат

Відповідно до підпункту «в» пункту 4 частини першої статті 416 ЦПК України суд касаційної інстанції повинен вирішити питання про розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді касаційної інстанції.

Оскільки касаційну скаргу залишено без задоволення, підстав для нового розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з розглядом справи у суді першої та апеляційної інстанції, а також розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді касаційної інстанції, немає.

Доводи касаційної скарги спростовуються встановленими судом обставинами справи і по суті зводяться до незгоди з висновками суду стосовно установлення цих обставин, містять посилання на факти, що були предметом дослідження й оцінки судом, який їх обґрунтовано спростував.

Керуючись статтями 400, 401, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Бердянського міськрайонного суду Запорізької області від 11 березня 2019 року та постанову Запорізького апеляційного суду від 30 липня 2019 року залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді: С. Ю. Бурлаков

В. М. Коротун

М. Є. Червинська