ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/4028/19 Справа № 180/2720/18 Суддя у 1-й інстанції - Тананайська Ю. А. Суддя у 2-й інстанції - Свистунова О. В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 березня 2019 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати у цивільних справах Дніпровського апеляційного суду у складі:

головуючого судді - Свистунової О.В.,

суддів - Красвітної Т.П., Єлізаренко І.А.,

за участю секретаря - Гулієва М.І.о.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дніпро

апеляційну скаргу ОСОБА_1

на ухвалу Марганецького міського суду Дніпропетровської області від 11 січня 2019 року про повернення позовної заяви ОСОБА_1 про стягнення моральної шкоди, -

В С Т А Н О В И Л А:

Ухвалою Марганецького міського суду Дніпропетровської області від 11.01.2019 року позовну заяву ОСОБА_1 про стягнення моральної шкоди визнано неподаною та повернуто позивачу.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить вказану ухвалу скасувати, посилаючись на порушення судом норм процесуального права.

Апеляційна скарга мотивована тим, що вимоги ухвали про залишення позовної заяви без руху позивачем були виконані у повному обсязі, а тому правові підстави для повернення заяви відсутні.

Згідно з частиною 3 статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з положенням частини 2 статті 374 ЦПК України підставами апеляційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до вимог частини 1 статті 367 ЦПК України під час розгляду справи в апеляційному порядку суд переглядає справу за наявними і ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Перевіривши законність та обґрунтованість ухвали в межах доводів апеляційної скарги та заявлених вимог, колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу задовольнити з наступних підстав.

Вимоги до форми та змісту позовної заяви визначені статтями 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до частини 1 статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно частини 3 статті 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Визнаючи неподаною та повертаючи позовну заяву на підставі ч.3 ст. 185 ЦПК України, суд першої інстанції виходив з того, що заявник у наданий йому строк недоліків заяви, яка не відповідала вимогам статей 175, 177 ЦПК України щодо форми та змісту позовної заяви, не усунув.

Проте, колегія суддів з таким висновком суду погодитися не може, зважаючи на наступне.

З матеріалів справи убачається, що ухвалою Марганецького міського суду Дніпропетровської області від 28.12.2018 року позовну заяву залишено без руху та надано десятиденний строк для усунення недоліків, а саме: надати належним чином оформлену позовну заяву із зазначенням сторін по справі (відповідача, третіх осіб, якщо такі є); зазначити реєстраційний номер облікової картки платника податків за його наявності або номер і серію паспорта позивача; зазначити число, місяць та рік народження позивача; зазначити попередній (орієнтований) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв'язку з розглядом справи.

На виконання вимог ухвали суду від 28.12.2018 року, позивач подав заяву про усунення недоліків, в якій зазначив: відповідачів по справі; свій реєстраційний номер облікової картки платника податків; число, місяць та рік свого народження. Щодо попереднього (орієнтованого) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв'язку з розглядом справи, позивач зазначив, що такі витрати він не поніс і не очікує понести.

Надмірний формалізм у трактуванні національного процесуального законодавства згідно усталеної практики Європейського Суду з прав людини, визнається ним неправомірним обмеженням права на доступ до суду (як елементу права на справедливий суд згідно ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод).

Таким чином, вирішуючи питання щодо повернення позовної заяви, суд не взяв до уваги зазначені обставини та те, що заява про усунення недоліків є фактичним виправленням недоліків позову в порядку, передбаченому вимогами ст.ст. 175-177, ч.3 ст. 185 ЦПК України.

При цьому судом не враховано, що відповідно до змісту положень статті 127 ЦПК України, суд може продовжити строк, встановлений для вчинення процесуальних дій.

Положення статті 185 ЦПК України щодо повернення заяви застосовуються в тому випадку, коли особа в установлений строк не виконає вимоги ухвали про усунення недоліків.

За змістом наведених норм закону, повернення заяви з тих підстав, що особа не виконала вимоги ухвали про усунення недоліків, можливо лише в тому випадку, коли особа отримала відповідну ухвалу суду, але ухилилась від виконання вимог, вказаних в ухвалі. Проте, якщо особа на виконання ухвали суду про залишення заяви без руху, подає суду відповідне клопотання щодо зазначених в ухвалі недоліків, воно повинно бути вирішене, з наведенням у процесуальному рішенні відповідних мотивів та висновків щодо такого клопотання. У разі, якщо суд дійде до висновку, що клопотання не підлягає задоволенню, він зобов'язаний продовжити процесуальний строк на усунення недоліків заяви.

Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 379 ЦПК України, підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Ураховуючи викладене, ухвала місцевого суду підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст.ст. 259,268,374,379,381,382,383,384 ЦПК України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити.

Ухвалу Марганецького міського суду Дніпропетровської області від 11 січня 2019 року - скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та протягом тридцяти днів може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду з дня складання повного судового рішення.

Головуючий О.В. Свистунова

Судді: Т.П. Красвітна

І.А. Єлізаренко