Справа №705/4026/19
2/705/2142/19
У Х В А Л А

09 грудня 2019 року м. Умань

Суддя Уманського міськрайонного суду, Черкаської області Годік Л.С. розглянувши матеріали позовної заяви заступника керівника Уманської місцевої прокуратури Черкаської області Заболотного В., який звернувся до суду з позовом, в інтересах держави, в особі Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру до Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області, ОСОБА_1 про скасування правового акту органу державної влади та скасування рішення про державну реєстрацію права власності,-

В С Т А Н О В И В:

У вересні 2019 рокузаяви заступника керівника Уманської місцевої прокуратури Черкаської області Заболотного В. звернувся до Уманського міськрайонного суду в інтересах держави, в особі Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру з позовною заявою до Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області, ОСОБА_1 про скасування правового акту органу державної влади та скасування рішення про державну реєстрацію права власності.

Ухвалою судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області Годік Л.С. від 29.11.2019 року вказана справа була залишена без руху та надано час для усунення недоліків.

За вх. № 28602 від 09.12.2019 року до суду надійшли пояснення за підписом заступника керівника Уманської місцевої прокуратури В.Заболотного, в якому він зазначає, що правомірно виступає в статусі позивача у даній цивільній справі, оскільки прокурор може представляти інтереси держави в суді у виключних випадках які прямо передбачені законом та вважає, що в даному випадку пред?явлення позову спрямоване на відновлення порушеного права державної власності на землю, суспільної рівноваги та забезпечення конституційного права кожному громадянину користуватися нею у встановлений законом спосіб і це безумовно вказує на наявність у спірних правовідносинах виключних підстав, коли прокурор зобов?язаний звернутися до суду за захистом державних інтересів. Зазначив, що надавши прокурору повноваження представництва інтересів держави в суді, законодавець визначив можливість органів прокуратури захищати державні інтереси, якщо їх захист не здійснює або не належним чином здійснює уповноважений орган. «Нездійснення захисту» проявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень. Сам факт не звернення до суду відповідним органом з позовом, указує на те, що орган державної влади неналежно виконує свої повноваження. Прокурор не зобов`язаний встановлювати причини, за яких позивач не здійснює захист своїх інтересів.

З урахуванням вище викладеного, суддя приходить до висновку, що ухвала від 29.11.2019 року в частині залишення позову без руху належним чином не виконана позивачем, оскільки зазначені у вказаній ухвалі недоліки усунуті не були.

Відповідно до ч. 3,4 статті 56 ЦПК України, у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 цього Кодексу.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини сторонами цивільного розгляду є позивач і відповідач, які мають рівні права, включаючи право на юридичну допомогу. Підтримка прокуратурою однієї зі сторін може бути виправдана за певних умов, наприклад, з метою захисту вразливих осіб, які вважаються не здатними захистити свої інтереси самостійно, або в разі, якщо правопорушення зачіпає велику кількість людей, або якщо вимагають захисту реальні державні інтереси або майно (рішення ЄСПЛ від 01 квітня 2010 року у справі «Корольов проти Росії» (no. 2), № 5447/03, § 33; рішення ЄСПЛ від 15 січня 2009 року у справі «Менчинська проти Росії», № 42454/02, § 35).

Згідно з пунктом 3 ч. 1 ст. 131-1 Конституцій України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Тлумачення п. 3 ч. 1 ст. 131-1 Конституції України, з урахуванням практики ЄСПЛ, свідчить, що прокурор може представляти інтереси держави в суді тільки у виключних випадках, які прямо передбачені законом.

Розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідає принципу змагальності, який є однією з засад правосуддя (п.3 ч. 2 ст. 129 Конституцій України).

У п. 3 ч. 1 ст. 131-1 Конституції України міститься відсилання до окремого закону, яким мають бути визначені виключні випадки та порядок представництва прокурором інтересів держави в суді. Таким є Закон України від 14 жовтня 2014 року № 1697-VІІ «Про прокуратуру».

Ч.3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» передбачено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Тлумачення ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» дозволяє зробити висновок, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: (а) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження; (б) у разі відсутності такого органу.

Захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Згідно з ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу.

Виключно з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, прокурор має право отримувати інформацію, яка на законних підставах належить цьому суб`єкту, витребовувати та отримувати від нього матеріали та їх копії.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України №18-рп/2004 від 1 грудня 2004 року, поняття «охоронюваний законом інтерес», що вживається в ч.1 ст. 4 ЦПК України та інших Законах України в логічно-значеннєвому зв?язку з поняттям «права», слід розуміти як прагнення до користування конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом, як обумовлений загальним змістом об?єктивного та прямо не опосередкованого в об?єктивному праві простий легітимний дозвіл, який є самостійним об?єктом судового захисту та інших засобів правової охорони з метою задоволення індивідуальних і колективних потреб, що не суперечать Конституції та законам України, суспільним інтересам, справедливості, добросовісності, розумності та іншим загально правовим принципам.

У більшості випадків представництва прокуратурою органів державної влади інтерес держави як такий відсутній, оскільки в результаті задоволення позову вона не одержує ніякого конкретного матеріального чи нематеріального блага.

Заступник керівника Уманської місцевої прокуратури В.Заболотний, який звернувся до суду в інтересах держави, у позовній заяві не вказав в чому полягає порушення інтересів держави, та не обґрунтував необхідність їх захисту, а також не зазначив у чому полягає неналежний захист інтересів держави органом, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, не зазначив чи притягувалися до відповідальності посадові особи суб`єкта владних повноважень у зв`язку з бездіяльністю та не надав доказів того, що він попередньо до звернення до суду повідомив відповідний суб?єкт владних повноважень (відсутній документ про вручення такого повідомлення).

Відповідно до ч.3 ст.185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи вище викладене, суддя вважає за необхідне позовну заяву заступника керівника Уманської місцевої прокуратури Черкаської області Заболотного В., який звернувся до суду з позовом, в інтересах держави, в особі Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру до Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області, ОСОБА_1 про скасування правового акту органу державної влади та скасування рішення про державну реєстрацію права власності повернути позивачу, що не перешкоджає позивачу звернутися до суду з цим же позовом після усунення недоліків.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву заступника керівника Уманської місцевої прокуратури Черкаської області Заболотного В., який звернувся до суду з позовом, в інтересах держави, в особі Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру до Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області, ОСОБА_1 про скасування правового акту органу державної влади та скасування рішення про державну реєстрацію права власності повернути позивачу.

Ухвала суду може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали, шляхом подачі апеляційної скарги через Уманський міськрайонний суд.

Суддя Л.С. Годік