26.11.2019 Справа № 756/4671/18
Справа ун. № 756/4671/18
пр.№2/756/1047/19
У Х В А Л А

26 листопада 2019 року Оболонський районний суд м. Києва

в складі:

головуючого - судді Луценко О.М.,

при секретарі - Пляса Б.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна шляхом визначення часток,-

В С Т А Н О В И В

Позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про поділ майна шляхом визначення часток.

В судове засідання позивач повторно не з`явився, про причини неявки суду не повідомив, хоча про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.

Позивач неодноразово надсилав до суду клопотання про відкладення розгляду справи в зв`язку з наміром укладення з відповідачем мирової угоди, однак станом на 26.11.2019р. позивач не надав жодного підтвердження про затвердження мирової угоди або поважності неявки до судового засідання.

Вивчивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Частиною 3 статті 131 ЦПК України передбачено, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не з`явились в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 257 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання позивача, повідомленого належним чином, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 р. № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Листом Верховного Суду України від 25.01.2006 року № 1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач двічі не з`явився в судові засідання, належним чином повідомлений про розгляд справи та його неявка має ознаки повторності, заяви про розгляд справи за відсутності позивача до суду не надходило.

Згідно п. 3 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання без поважних причин або повторно не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Таким чином, оскільки позивач в судове засідання не з`явився двічі, заяв про розгляд справи у його відсутність до суду не надходило, позовна заява повинна бути залишена без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись Конвенцією про захист прав і основоположних свобод людини, ст. ст. 131,257 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна шляхом визначення часток - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Оболонський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів після оголошення її. Апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з моменту отримання копії стороною, яка не була присутня при оголошенні.

Суддя: О.М. Луценко