КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження
№06.08/824/295/2019
У Х В А Л А

20 березня 2019 року місто Київ

справа № 761/5653/18

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Борисової О.В., розглянувши заяву ОСОБА_2 про роз'яснення ухвали Київського апеляційного суду від 06 березня 2019 року у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 18 червня 2018 року, ухвалене під головуванням судді Осаулова А.А., у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «КИЇВЕНЕРГО» до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості ,-

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Київського апеляційного суду від 06 березня 2019 року поновлено ОСОБА_2 строк на апеляційне оскарження рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 18 червня 2018 року.

У задоволенні клопотання ОСОБА_2 про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 18 червня 2018 року відмовлено.

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 18 червня 2018 року у справі за позовом ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості залишено без руху у зв'язку з несплатою апелянтом судового збору за подачу апеляційної скарги у розмірі 2643 грн., ненаданням оригіналу апеляційної скарги та копії апеляційної скарги з додатками відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі.

11 березня 2019 року ОСОБА_2 було отримано копію ухвали Київського апеляційного суду від 06 березня 2019 року, про що свідчить зворотнє повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с.150).

19 березня 2019 року до Київського апеляційного суду від ОСОБА_2 надійшла заява, в якій остання просила роз'яснити ухвалу Київського апеляційного суду від 06 березня 2019 року посилаючись на те, що їй незрозуміло, яким чином вона має надати суду довідки з банків, яких в місті Києві (Україні) понад сотня.

Дослідивши матеріали справи та доводи заяви, вважаю, що заява задоволенню не підлягає з наступних підстав.

У п.32 Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів зазначено, що всі судові рішення повинні бути зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою (необхідна передумова розуміння рішення сторонами та громадськістю).

Згідно з ч.1 ст.271 ЦПК України за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз'яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення.

Відповідно до роз'яснень, які містяться у п.21 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року №14 «Про судове рішення у цивільній справі» роз'яснення рішення суду можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Зазначене питання розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Якщо фактично порушено питання про зміну рішення або внесення в нього нових даних, у тому числі й роз'яснення мотивів ухваленого рішення, суд ухвалою відмовляє у роз'ясненні рішення.

В силу зазначених норм процесуального права роз'яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю, якщо воно є неясним та незрозумілим для осіб, щодо яких воно постановлене, так і тих, що будуть здійснювати його виконання.

Суть роз'яснення полягає в тому, що суд не повинен давати відповіді на нові та невирішені ним вимоги, він лише має роз'яснити положення постановленого ним рішення, які нечітко ним сформульовані, що позбавляє можливості його реалізації.

Так, як зазначено в ухвалі Київського апеляційного суду від 06 березня 2019 року відповідно до вимог Закону України «Про судовий збір» та ЦПК України єдиною підставою для відстрочення, розстрочення, звільнення або зменшення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Пунктом 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати цивільних справах» роз'яснено, що відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Також вказано, що наведені ОСОБА_2доводи щодо звільнення від сплати судового збору за подачу апеляційної скарги та надані у їх підтвердження докази не можна визнати такими, що унеможливлюють чи утруднюють сплату судового збору, оскільки апелянтом не надано суду доказів на підтвердження свого складного майнового стану за 2017-2018 роки, який би унеможливлював сплату ним судового збору: відповідний акт про майновий стан, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідки з податкових органів про доходи, інші докази майнового стану.

У зв'язку з чим, у задоволенні клопотання ОСОБА_2 про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 18 червня 2018 року було відмовлено та вказано, що апелянту необхідно сплатити судовий збір за подання апеляційної скарги в сумі 2643 грн. на реквізити: отримувач коштів - УК у Солом. р-ні/Соломян. р-н/22030101, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), розрахунковий рахунок: 0024, МФО банку отримувача: 899998, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38050812, код класифікації доходів бюджету: 22030101 та надати до суду оригінал квитанції.

При цьому, саме апелянт визначає, які необхідно надати докази на підтвердження свого майнового стану.

Зважаючи на вищевикладене вважаю, що ухвала Київського апеляційного суду від 06 березня 2019 року є зрозумілою, не містить протиріч, а тому підстав для роз'яснення ухвали суду апеляційної інстанції немає.

На підставі викладеного, керуючись ст.271 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Відмовити ОСОБА_2 у задоволенні заяви про роз'яснення ухвали Київського апеляційного суду від 06 березня 2019 року.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя Борисова О.В.