Справа № 645/5893/16-ц
Провадження № 2/645/36/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 січня 2019 року місто Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Горпинич О.В.,

за участю секретаря судового засідання Кривеженко М.М.,

розглянувши клопотання позивача ОСОБА_1 та її представника ОСОБА_2 про витребування доказів та призначення судової почеркознавчої експертизи по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3, треті особи: приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_4, Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_5 про визнання заповіту та свідоцтва про право на спадщину за заповітом недійсними, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулась до Фрунзенського районного суду м. Харкова з позовом до ОСОБА_3, треті особи: приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_4, Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_5 про визнання заповіту від імені ОСОБА_6 та свідоцтва про право на спадщину, виданого на підставі вказаного заповіту недійсним.

Позивачка ОСОБА_1 та її представник за довіреністю ОСОБА_2, в судове засідання не з'явилися, через канцелярію суду подали клопотання про витребування доказів, в якому просять суд з метою надання експерту для проведення почеркознавчої експертизи по справі, витребувати у приватного нотаріуса Харківського МНО ОСОБА_4 документи щодо вчинення нотаріальної дії при посвідченні заповіту від імені ОСОБА_6 на імя ОСОБА_3 від 03.12.2013 року, в тому числі: алфавітну книгу заповітів за 2013 рік, витяг про реєстрацію заповіту від 03.12.2013 року, реєстр про вчинення нотаріальних дій нотаріусами за 2013 рік, перший оригінал примірнику заповіту від 03.12.2013 року від імені ОСОБА_6 на імя ОСОБА_3, який було посвідчено приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_4, зареєстрований в реєстрі № 1376, після отримання вищевказаних документів призначити по справі почеркознавчу експертизу, в звязку з чим просили розглядати справу за їх відсутності.

Інші сторони в судове засідання не зявилися, про час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином, причини неявки суду не повідомили.

У зв'язку з тим, що розгляд справи відбувався за відсутності сторін, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що клопотання про витребування доказів та призначення експертизи задоволенню не підлягає з наступних підстав.

15 грудня 2017 року набув чинності Закон України №2147-VIII від 03.10.2017 року «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів», яким ЦПК України викладено в новій редакції.

Відповідно до ч. 1 ст. 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Відповідно до ч. 2 ст. 84 ЦПК України у клопотанні повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Крім того, згідно ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі для зясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо.

Частиною 1 ст. 105 ЦПК України встановлено вичерпний перелік обовязкового призначення експертизи судом за клопотанням хоча б однієї із сторін, а саме - якщо у справі необхідно встановити характер і ступінь ушкодження здоровя, психічний стан особи, вік особи, якщо про це немає відповідних документів і неможливо їх одержати.

Почеркознавча експертиза - комплекс заходів, що спрямовані на встановлення приналежності почерку рукописа й підпису конкретній людині. Зазвичай застосовується для визначення справжності підпису або виявлення фальсифікації документа.

Основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація особи, яка написала рукопис або підпис. Однак в процесі експертного дослідження можна встановити наступне:

- зясувати, чи виконувався підпис однією людиною або кількома особами;

- визначити строки давності виконання тексту.

- визначити строки давності виконання тексту.

Як правило, для дослідження надаються рукописні або цифрові записи, відскановані/сфотографовані копії документів.

Відповідно до розяснень Пленуму Верховного суду України, викладених в п.3 Постанови Пленуму №8 від 30.05.1997 року «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», при дослідженні висновку експерта суди повинні виходити з того, що висновок експерта не має наперед встановленої сили та переваги над іншими джерелами доказів, підлягає перевірці й оцінці за внутрішнім переконанням суду, яке має ґрунтуватися на всебічному, повному й обєктивному розгляді всіх обставин справи у сукупності.

Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, обєктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний звязок доказів у їх сукупності.

Як вбачається з матеріалів справи 08 грудня 2016 року в провадження Фрунзенського районного суду м. Харкова надійшла вищевказана цивільна справа.

Ухвалами суду від 11.04.2017 року, 10.10.2017 року судом неодноразово витребувались докази, в тому числі і ті, про витребування яких в даному клопотанні просе позивачка та її представник.

Ухвалою суду від 10.10.2017 року по справі призначено проведення судової почеркознавчої експертизи.

21.11.2017 року на адресу суду надійшло клопотання експерта про надання додаткових матеріалів, необхідних для проведення почеркознавчої експертизи № 21490, в якому експерт просив в тому числі надати вільні зразки підпису (25-30) ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1, померлого 06.12.2014 року, в різнохарактерних документах, виконаних до грудня 2013 року, а також вільні зразки його почерку (25-30 арк.) у вигляді різнохарактерних записів, що зіставляються із дослідженими записами.

В звязку з невиконанням клопотання експерта у встановлений строк на адресу суду надійшло повідомлення експерта № 21490 від 10.01.2018 року про неможливість надання висновку судової почеркознавчої експертизи.

Крім того, ухвалами суду від 10.01.2018 року, 29.03.2018 року та 26.04.2018 року судом знову витребувались докази.

Ухвалою суду від 19.10.2018 року по справі знов призначено проведення судової почеркознавчої експертизи та 15.11.2018 року на адресу суду надійшло клопотання експерта про надання додаткових матеріалів, необхідних для проведення почеркознавчої експертизи № 24027, в якому експерт знову просив надати вільні зразки підпису (25-30) ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1. померлого 06.12.2014 року, в різнохарактерних документах, виконаних до грудня 2013 року, а також вільні зразки його почерку (25-30 арк.) у вигляді різнохарактерних записів, що зіставляються із дослідженими записами.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основних свобод (далі - Конвенція), встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обовязків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Враховуючи, що судом неодноразово витребувались докази, в тому числі й ті, про які в даному клопотанні просе позивачка та її представник, двічі призначалось проведення судової почеркознавчої експертизи, пройшло більше року з моменту надходження першого клопотання експерта про надання вільних зразків підпису ОСОБА_6, померлого 06.12.2014 року, яке ані позивачем, ані її представником на теперішній час так і не виконано, причини його невиконання суду невідомі, суд вважає клопотання про витребування доказів необґрунтованим, та таким, що призводить до затягування справи, що в свою чергу є порушенням ст. 6 Конвенції, а також суд вважає необґрунтованим чергове клопотання про призначення почеркознавчої експертизи, без надання додаткових зразків почерку померлого ОСОБА_6, про які йдеться в клопотаннях експертів та про необхідність надання яких позивачці та її представнику було достеменно відомо.

На підставі викладеного, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні клопотання позивачки та її представника про витребування доказів та призначення експертизи.

Керуючись ст. ст. 84, 247, 260ЦПК України, суд , -

п о с т а н о в и в:

В задоволенні клопотання позивачки ОСОБА_1 та її представника ОСОБА_2 про витребування доказів та призначення судової почеркознавчої експертизи - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний текст ухвали складено 24 січня 2019 року.

Суддя -