печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К РА Ї Н И

05 грудня 2019 року Печерський районний суд міста Києва

у складі: головуючого судді - Писанця В.А.,

при секретарі судових засідань - Шевченко О.В.,

за участю представника позивача - ОСОБА_1 ,

представника відповідача І - Донця Ю.Б.,

представника відповідача ІІ-ІІІ - Новіцької Л.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у місті Києві клопотання представника відповідача ІІІ про закриття провадження в частині вимог у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до політичної партії «Опозиційний Блок», Державного реєстратора Міністерства юстиції України Орли Юлії Сергіївни, Міністерства юстиції України, про визнання недійсними рішень, скасування реєстраційних дій та зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В :

21 грудня 2018 року до Печерського районного суду м. Києва надійшла вказана позовна заява, для розгляду якої визначено суддю у відповідності до п. 15 Розділу XIII Перехідні положення та ст. 33 Цивільного процесуального кодексу України від 18 березня 2004 року № 1618-IV (у редакції Закону № 2147-VIII від 03 жовтня 2017 року), та передано, згідно з протоколами автоматизованого розподілу судової справи між суддями, для вирішення питання про відкриття провадження у справах.

До початку розгляду справи по суті представником відповідача ІІІ подано клопотання про закриття провадження у справі в частині вимог з підстав, передбачених п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України.

Вислухавши представника відповідача ІІ-ІІІ, яка просила закрити провадження у справі в частині вимог, посилаючись на доводи наведені у клопотанні, а також представника позивача, яка проти закриття провадження в частині вимог заперечувала, а представник відповідача покладався на розсуд суду, а тому суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступні обставини та прийшов до наступного висновку.

Ухвалою судді від 26 грудня 2018 року залишеною без змін постановою Київського апеляційного суду від 13 травня 2019 року відкрито провадження у вказаній справі та призначено здійснювати її розгляд за правилами позовного (загального) провадження з проведенням підготовчого засідання, того ж дня учасників справи повідомлено про порядок розгляду справи, а також роз`яснено підстави, час та черговість подання заяв по суті справи.

Провадження у даній справі відкрито з урахуванням приписів абз. 2 ч. 1 ст. 19 ЦПК України за якими суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами, у справіза позовом ОСОБА_2 про визнання недійсними рішень другого етапу VII З`їзду Політичної партії «Опозиційний блок» від 27 травня 2016 року;

-визнання протиправним та скасування рішень державного реєстратора Міністерства юстиції України Орли Ю.С. щодо державної реєстрації 11 липня 2016 року внесення змін до відомостей про Політичну партію «Опозиційний блок», зокрема: внесення змін до відомостей про юридичну особу, що не пов`язані зі змінами в установчих документах, зміни керівника юридичної особи, зміни складу підписантів, державної реєстрації змін до установчих документів юридичної особи, зміни органу управління;

-зобов`язання Міністерства юстиції України внести до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань запис про скасування вищезазначених реєстраційних дій щодо Політичної партії «Опозиційний блок».

Критеріями розмежування судової юрисдикції, тобто передбаченими законом умовами, за яких певна справа підлягає розгляду за правилами того чи іншого виду судочинства, є суб`єктний склад правовідносин, предмет спору та характер спірних матеріальних правовідносин у їх сукупності. Крім того, таким критерієм може бути пряма вказівка в закон: на вид судочинства, у якому розглядається визначена категорія справ.

Критеріями відмежування справ цивільної юрисдикції від інших є, по-перше, наявність спору щодо захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів у будь-яких правовідносинах, крім випадків, коли такий спір вирішується за правилами іншого судочинства, а по-друге, спеціальний суб`єктний склад цього спору, в якому однією зі сторін є, як правило, фізична особа.

Відповідно до ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Як визначено ст. 4 КАС України, адміністративна справа - це переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір.

Публічно-правовий спір - це спір, у якому хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій.

Суб`єкт владних повноважень - орган державно влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Як регламентовано у ст. 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема: спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження; спорах з приводу прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби.

Статтею 20 ЦПК України передбачено, що не допускається об`єднання в одне провадження вимог, які підлягають розгляду за правилами різних видів судочинства, якщо інше не встановлено законом.

Пунктами 1, 2 ч. 2 ст. 50 ЦПК України передбачено, що участь у справі кількох позивачів і (або) відповідачів (процесуальна співучасть) допускається, якщо: 1) предметом спору є спільні права чи обов`язки кількох позивачів або відповідачів; 2) права та обов`язки кількох позивачів чи відповідачів виникли з однієї підстави.

Згідно з позовною заявою, предметом спору є визнання недійсними рішень другого етапу VII З`їзду Політичної партії «Опозиційний блок» від 27 травня 2016 року та державного реєстратора Міністерства юстиції України Орли Ю.С. щодо державної реєстрації 11 липня 2016 року внесення змін до відомостей про Політичну партію «Опозиційний блок», скасування реєстраційних дій та зобов`язання Міністерство юстиції України вчинити дії щодо внесення до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань запису про скасування вищезазначених реєстраційних дій щодо Політичної партії «Опозиційний блок».

З огляду на вказане можна зробити висновок, що спір, який виник між сторонами у справі, стосується реєстраційних дій, вчинених державним реєстратором Міністерства юстиції України, та такі вимоги є похідними від спору щодо прав Політичної партії «Опозиційний блок».

Таким чином, у даній справі предметом спору є спільні обов`язки обох відповідачів.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Оскільки, вимоги, заявлені позивачами до відповідачів по справі, є взаємопов`язаними, характер даних спірних правовідносин є цивільно-правовим (незалежно від суб`єктного складу), дану справу слід розглядати за правилами цивільного судочинства, так як участь у цій справі відповідача - фізичної особи, виключає юрисдикцію адміністративного суду.

Відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожен при вирішенні спору щодо його цивільних прав та обов`язків має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 12 жовтня 1978 року у справі «Занд проти Австрії» вказав, що словосполучення «встановлений законом» поширюється не лише на правову основу самого існування «суду», але й на дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність.

В пункті 2 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ № 3 від 01 березня 2013 року «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» зазначається, що підсудність визначає коло цивільних справ у спорах, вирішення яких належить до повноважень конкретного суду першої інстанції.

З сукупного аналізу вищенаведених положень законодавства варто зробити висновок, що під порушенням правил підсудності розуміється відкриття провадження і розгляд цивільної справи тим судом першої інстанції, до повноважень якого не відноситься вирішення даного спору.

Керуючись ст. ст. 19, 20, 50, 255, 263, 353 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Відмовити представнику відповідачу ІІІ у задоволенні її клопотання про закриття провадження в частині вимог до державного реєстратора Міністерства юстиції України Орли Юлії Сергіївни та Міністерства юстиції України у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до політичної партії «Опозиційний Блок», Державного реєстратора Міністерства юстиції України Орли Юлії Сергіївни, Міністерства юстиції України, про визнання недійсними рішень, скасування реєстраційних дій та зобов`язання вчинити дії.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 06 грудня 2019 року.

Суддя В. А. Писанець