Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"13" листопада 2019 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Арапіної Н.Є

з секретарем Рудь Н.В.,

розглянувши в порядку загального позовного провадженням у відкритому судовому засіданні в залі суду Дніпровського районного суду м. Києві цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Київської міської ради за участю третіх осіб Головного управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування за законом,

в с т а н о в и в:

позивач звернулася до суду з позовною заявою до Київської міської ради за участю третьої особи Головного управління юстиції у м. Києві про визнання права власності в порядку спадкування за законом. Свої вимоги мотивувала тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її рідна тітка- ОСОБА_3 , після смерті якої відкрилась спадщина, яка складає, зокрема, з квартири АДРЕСА_1 . 10 березня 2015 року ОСОБА_1 звернулася до Одинадцятої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за правом представлення після смерті тітки ОСОБА_3 , оскільки її мати - рідна сестра померлої - ОСОБА_4 , померла ІНФОРМАЦІЯ_2 . Однак, 31 жовтня 2018 року державним нотаріусом Одинадцятої Київської державної нотаріальної контори винесено постанову про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину через відсутність правовстановлюючих документів. У зв`язку з чим просить визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 на квартиру АДРЕСА_1 .

02 січня 2019 року ухвалою суду у задоволенні клопотання позивача ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відмовлено повністю.

Крім того, 02 січня 2019 року ухвалою суду позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради за участю третьої особи Головного управління юстиції у м. Києві про визнання права власності в порядку спадкування за законом залишено без руху.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 30 січня 2019 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі та постановлено розгляд справи проводити у порядку загального позовного провадження.

10 квітня 2019 року протокольною ухвалою суду підготовче провадження у справі закрито та призначено справу до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні.

24 червня 2019 року ухвалою суду витребувано у Одинадцятої Київської державної нотаріальної контори (04212, вул. Тимошенка, 2-д, м. Київ) належним чином завірені матеріали спадкової справи, відкритої після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

26 вересня 2019 року протокольною ухвалою суду залучено ОСОБА_2 до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору.

13 листопада 2019 року розгляд справи закінчено ухваленням рішення по суті вимог.

Позивач в судове засідання не з`явилася, про час і місце розгляду справи повідомлена належним чином. До суду надійшла заява про розгляд справи за її відсутності.

Представник відповідача Київської міської ради в судове засідання не з`явився, про час і місце розгляду справи повідомлений належним чином. До суду надійшов відзив на позов, відповідно до яких просить розгляд справи проводити за його відсутності та прийняти рішення відповідно до вимог чинного законодавства.

Представник третьої особи Головного управління юстиції у м. Києві в судове засідання не з`явився, про час і місце розгляду справи повідомлений належним чином. До суду надійшли письмові пояснення щодо позову, відповідно до яких просить розгляд справи проводити за його відсутності та прийняти рішення відповідно до вимог чинного законодавства.

Третя особа ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, про час і місце розгляду справи повідомлений належним чином. Причини неявки суду не повідомив.

За таких обставин суд вважає за можливе справу по суті розглянути за відсутності позивача та відповідача в судовому засіданні на підставі наявних справі доказів без фіксування судового засідання технічними засобами на підставі ч.2 ст. 247 ЦПК України.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив такі фактичні обставини та відповідні правовідносини.

Згідно свідоцтва про право власності на житло від 08 лютого 1996 року квартира, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , належить на праві приватної спільної сумісної власності ОСОБА_5 та ОСОБА_3 в рівних долях (а.с. 12, 13).

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла рідна тітка позивача - ОСОБА_3 (а.с. 6-7, 8, 65), після смерті якої відкрилась спадщина, яка складає, зокрема, з квартири АДРЕСА_1 .

Згідно статті 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, той з подружжя, який його пережив та батьки спадкодавця.

Спадкоємці першої черги за законом відсутні.

Згідно ст. 1262 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як збоку батька, так і збоку матері.

Спадкоємцем другої черги за законом була рідна сестра спадкодавця - ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 та рідна сестра ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с. 65, 68 зв., 73).

Спадкування за правом представлення має місце у випадках, встановлених ст. 1266 ЦК України, за умови якщо спадкоємець першої - третьої черг спадкування за законом помер до відкриття спадщини. Норми ст. 1266 ЦК застосовуються лише щодо відносин при спадкуванні за законом (глава 86 ЦК).

Згідно із ч. 1 ст. 1267 ЦК України частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом є рівними.

Відповідно до ч. 3 ст. 1266 ЦК України племінники спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (сестрі, братові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини.

Отже, судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 приймає спадщину після смерті рідної тітки ОСОБА_3 за правом представлення.

10 березня 2015 року позивач звернулася до Одинадцятої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за правом представлення після смерті тітки ОСОБА_3 , оскільки її мати - рідна сестра померлої - ОСОБА_4 , померла ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с. 64).

Відповідно до ч. 1 ст. 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину.

Згідно положень пункту 23 постанови Пленуму Верховного суду № 7 від 30 травня 2008 року "Про судову практику у справах про спадкування" свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, в установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Згідно частинам 1 та 10 статті 67 Закону України «Про нотаріат» свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, встановленому цивільним законодавством, на ім`я всіх спадкоємців або за їх бажанням кожному з них окремо. Свідоцтво про право на спадщину видається після закінчення шести місяців з дня відкриття спадщини, а у випадках, передбачених частиною другою статті 1270 і статтею 1276 Цивільного кодексу України, - не раніше зазначених у цих статтях строків.

31 жовтня 2018 року державним нотаріусом Одинадцятої Київської державної нотаріальної контори винесено постанову про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину через відсутність правовстановлюючих документів (а.с. 10).

Як передбачено п.4.18 Глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, який затверджений наказом Міністерства юстиції України 22 лютого 2012 року № 296/5, якщо до складу спадкового майна входить нерухоме майно, що підлягає реєстрації (за винятком земельної ділянки),нотаріус вимагає, крім правовстановлюючого документа, витяг з Реєстру прав власності. За відсутності у спадкоємця необхідних для видачі свідоцтва про право на спадщину документів нотаріус роз`яснює йому процедуру вирішення зазначеного питання в судовому порядку.

Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинились внаслідок його смерті.

Умовою для переходу в порядку спадкування права власності на об`єкти нерухомості, в тому числі житловий будинок, інші споруди, земельну ділянку є набуття спадкодавцем зазначеного права у встановленому законодавством України порядку.

Частиною 3 статті 3 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» від 01 липня 2004 року передбачено, що право на нерухоме майно та їх обтяження, які підлягають державній реєстрації відповідно до цього Закону, виникають з моменту такої реєстрації.

Відповідно до частини 4 статті 3 цього Закону права на нерухоме майно та їх обтяження, що виникли до набрання чинності цим Законом, визнаються дійсними у разі відсутності їх державної реєстрації, передбаченої цим Законом, за таких умов: якщо реєстрація прав та їх обтяжень була проведена відповідно до законодавства, що діяло на момент їх виникнення, або якщо на момент виникнення прав та їх обтяжень діяло законодавство, що не передбачало обов`язкової реєстрації таких прав та їх обтяжень.

За життя спадкодавець не зареєстрував належне йому нерухоме майно відповідно до норм діючого законодавства.

У теперішній час оформити право власності на спірну квартиру є неможливим у зв`язку зі смертю ОСОБА_3 .

Згідно ч.4 ст. 25 ЦК України цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті.

Згідно зі статтею 392 Цивільного кодексу України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою.

Виходячи з викладеного, суд вважає доведеним наявність правових підстав для задоволення позовних вимог ОСОБА_1 до Київської міської ради за участю третіх осіб Головного управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування за законом повністю: визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , на квартиру АДРЕСА_1 .

Керуючись ст.ст. 25, 392, 1217, 1218, 1261, 1262, 1266, 1296 ЦК України, Законом України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень", Законом України «Про нотаріат», п. 23 постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року "Про судову практику у справах про спадкування", Порядком вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженим наказом Міністерства юстиції України 22 лютого 2012 року № 296/5, ст.ст. 12, 13, 81, 89, 133, 141, 247, 259, 263, 264-265, 273, 354 ЦПК України, суд,

у х в а л и в :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Київської міської ради за участю третіх осіб Головного управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування за законом задовольнити повністю.

Визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , на квартиру АДРЕСА_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення судового рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 22 листопада 2019 року.

Суддя Н.Є.Арапіна