УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" грудня 2019 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі головуючого судді Виниченко Л.М. розглянувши в приміщенні суду в м. Києві у порядку спрощеного позовного провадження, без повідомлення сторін, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Шостої Київської державної нотаріальної контори, третя особа: ОСОБА_2 про скасування запису про право власності в державному реєстрі речових прав на нерухоме майно,-

у с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Шостої Київської державної нотаріальної контори, третя особа: ОСОБА_2 про скасування запису про право власності в державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.

Ухвалою суду від 03.10.2019 року відкрито провадження у справі, призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, без виклику сторін, роз`яснено учасникам справи порядок подання заяв по суті справи та наслідки їх неподання.

Відзиву на позов та пояснення третьої особи станом на 03.12.2019 року до суду не надходило.

Відповідно до положень ч. 8 ст. 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Суд, вивчивши матеріали справи, дослідивши письмові докази, оцінивши докази кожен окремо та в їх сукупності, повно, об`єктивно та всебічно з`ясувавши обставини справи, приходить до наступного висновку.

Відповідно позовних вимог ОСОБА_1 просить скасувати запис в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про реєстрацію прав та їх обтяжень про право власності за ОСОБА_2 № 7610036 на 54/200 частки квартири за АДРЕСА_1 .

В обґрунтування позову надана копія постанови Київського апеляційного суду від 04.12.2018 року у справі № 755/13829/16-ц, якою:

- визнано недійним свідоцтво про право на спадщину за законом видане 07 листопада 2014 року Державним нотаріусом Шостої Київської державної нотаріальної контори Прудь Н.В. за реєстровим № 6-2572 в частині 54/200 часток квартири АДРЕСА_1 ;

- визнано недійсним договір купівлі-продажу вказаної квартири, укладений 10.06.2015 року між ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 в частині продажу ОСОБА_2 ОСОБА_4 права власності на 54/200 часток квартири АДРЕСА_1 , що належала продавцю на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом виданим 07 листопада 2014 року Державним нотаріусом Шостої Київської державної нотаріальної контори Прудь Н.В. за реєстровим № 6-2572;

- скасовано запис в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про реєстрацію прав та їх обтяжень про реєстрацію права власності за ОСОБА_4 на 54/200 часток квартири АДРЕСА_1 на підставі договору купівлі-продажу від 10.06.2015 року.

Судом встановлено, що підставою подачі позову є винесена державним нотаріусом Шостої Київської державної нотаріальної контори Прудь Н.В. постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 20.09.2019 року, у якій нотаріусом повідомлено про те, що без скасування запису про право власності за № 7610036 на 54/200 частки квартири АДРЕСА_1 на ім`я ОСОБА_2 в державному реєстрі речових прав на нерухоме майно неможливо скасувати свідоцтво про право на спадщину за законом виданого на ім`я ОСОБА_2 та видати свідоцтво про право на спадщину за законом на ім`я належного спадкоємця - ОСОБА_1 .

Як зазначає сама позивач, спір про право на нерухоме майно у межах позову відсутній.

Статтею 5 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

За правилами ч. 1 ст. 19 ЦПК України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами.

За правилами ст.1 КАС України, цей Кодекс визначає юрисдикцію, повноваження адміністративних судів, встановлює порядок здійснення судочинства в адміністративних судах.

Відповідно до ч.1 ст.2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно ч.1 ст.4 КАС України, адміністративна справа - це, переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір.

Публічно-правовий спір - спір, у якому хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов`язує надавати такі послуги виключно суб`єкта владних повноважень, і спір виник у зв`язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або хоча б одна сторона є суб`єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв`язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб`єкта владних повноважень або іншої особи

Статтею 19 КАС України передбачено, що юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

З питання юрисдикції справ, у яких оскаржуються рішення реєстраційної служби, Пленум Вищого адміністративного суду України, згідно із пунктом 8 постанови від 20 травня 2013 року № 8 «Про окремі питання юрисдикції адміністративних судів» надав наступні роз`яснення: відповідно до абзацу другого частини першої статті 2 Закону України від 1липня 2004року №1952-IV«Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», державна реєстрація речових прав на нерухоме майно - це офіційне визнання і підтвердження державою фактів виникнення, переходу або припинення прав на нерухоме майно, обтяження таких прав шляхом внесення відповідного запису до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. За змістом статті 9 Закону, державний реєстратор є державним службовцем, крім випадку, коли державним реєстратором є нотаріус.

Повноваження державного реєстратора, передбачені цим Законом, з видачі та прийому документів можуть виконувати посадові особи органів місцевого самоврядування, адміністратори центрів надання адміністративних послуг, нотаріуси.

Відповідно до частини другої статті 30 цього Закону, дії або бездіяльність державного реєстратора, державного кадастрового реєстратора, нотаріуса, державного виконавця можуть бути оскаржені до суду. Суди повинні мати на увазі, що під діями також слід розуміти рішення, прийняті зазначеними суб`єктами владних повноважень з питань реєстрації.

Спори, які виникають у цих відносинах, підлягають розгляду в порядку адміністративного судочинства.

Як зазначено вище, судовим рішенням апеляційної інстанції, яке набрало законної сили 04.12.2018 року, вирішено спір щодо власників стосовно 54/200 часток квартири АДРЕСА_1 , у тому числі визнано недійним свідоцтво про право на спадщину за законом видане 07.11.2014 року Державним нотаріусом Шостої Київської державної нотаріальної контори Прудь Н.В. за реєстровим № 6-2572 на ім`я ОСОБА_2 .

При цьому позивач позбавлена можливості отримати свідоцтво про право на спадщину у зв`язку наявною реєстрацією права власності за номером запису 760036 на ім`я ОСОБА_2 , проведеною на підставі свідоцтва про право на спадщину від 07.11.2014 р., яке визнане недійсним.

Враховуючи викладене, оскільки позивачем не заявляються вимоги приватно-правового характеру, встановлено, що даний спір повинен вирішуватися в порядку адміністративного судочинства, оскільки ґрунтується на вимогах про скасування запису в державному реєстрі речових прав на нерухоме майно до державного реєстратора як суб`єкта, наділеного владними функціями приймати рішення та дії стосовно державної реєстрації прав, відповідно вимог Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень».

Таким чином, у даній справі підлягають дослідженню виключно владні, управлінські рішення та дії щодо державної реєстрації права власності, вчинені відповідачем - державним реєстратором, як суб`єктом владних повноважень, а тому даний спір є публічно-правовим та підлягає розгляду за правилами адміністративного судочинства.

Аналогічна правова позиція, викладена Верховним Судом у постановах від 4 квітня 2018 року у справах № 826/9928/15, № 817/567/16 та 11 квітня 2018 року по справі № 826/6071/16.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

З огляду на викладене, позовна заява ОСОБА_1 до Шостої Київської державної нотаріальної контори, третя особа: ОСОБА_2 про скасування запису про право власності в державному реєстрі речових прав на нерухоме майно не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, оскільки відноситься до юрисдикції адміністративного суду та має розглядатися за правилами Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до положень п. 5 ч. 1 статті 7 Закону України «Про судовий збір», сплачена сума судового збору повертається за клопотання особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі закриття (припинення) провадження у справі (крім випадків, якщо провадження у справі закрито у зв`язку з відмовою позивача від позову і така відмова визнана судом), у тому числі в апеляційній та касаційній інстанціях.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 1, 19, 255, 256, 259-261, 353, 354 ЦПК України, суд,-

п о с т а н о в и в:

Провадження у цивільній справі № 755/15731/19 за позовом ОСОБА_1 до Шостої Київської державної нотаріальної контори, третя особа: ОСОБА_2 про скасування запису про право власності в державному реєстрі речових прав на нерухоме майно закрити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Л.М.Виниченко