справа 285/3117/17
провадження у справі 2-п/0285/14/19
У Х В А Л А

26.11.2019 року м. Новоград-Волинський

Новоград-Волинський міськрайонний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді……………Літвин О.О.

секретаря…………...................Дуянової Г.Г.

за участю:

відповідача …………………... ОСОБА_1

представника відповідача…… ОСОБА_2

позивачки ……………….….... ОСОБА_3

представника позивачки ОСОБА_4 ... ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду

заяву ОСОБА_1

про перегляд заочного рішення по цивільній справі

за позовом ОСОБА_3

до ОСОБА_1

про визнання права власності на спільне майно,

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Новоград-Волинського міськрайонного суду від 16.11.2017, ухваленим у справі за вищезазначеним позовом (далі Рішення), позовні вимоги позивачки були задоволені повністю та визнано домоволодіння АДРЕСА_1 (далі Будинок) об`єктом права спільної сумісної власності подружжя ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , визнавши за останньою 1/2 частину права власності на нього.

Заявник ОСОБА_1 14.11.2019 звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення посилаючись на те, що воно прийнято лише на підставі доводів позивачки, без належного його повідомлення, в якості відповідача по справі, що призвело до неповного з`ясування обставин справи та порушення принципу змагальності сторін.

В судовому засіданні відповідач та його представник просили Рішення скасувати, призначивши справу до розгляду в загальному порядку.

ОСОБА_3 та її представник просили рішення суду залишити в силі, обґрунтовуючи, тим, що заявник був повідомлений належним чином, а докази, на які він посилається, не мають істотного значення для правильного вирішення справи.

Заслухавши пояснення сторін та їх представників, дослідивши докази по справі, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до ст.288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

З матеріалів цивільної справи № 285/3117/17 встановлено, що ОСОБА_3 , з урахуванням уточнених позовних вимог від 16.11.2017, звернулась до суду про визнання Будинку спільною власністю подружжя та визнання за нею 1/2 частки права власності на нього.

Будинок належав відповідачу ОСОБА_1 на підставі договору купівлі-продажу житлового будинку від 20.08.2002. Під час розгляду справи встановлено, що ОСОБА_3 та ОСОБА_1 перебували в зареєстрованому шлюбі на час придбання Будинку, що підтверджується копією свідоцтва про одруження від 28.09.1996, а тому враховуючи ст.22 КпШСУ (який діяв на час виникнення права власності на Будинок) та норм чинного Сімейного кодексу України в статтях 60-61, 63, 70, позовні вимоги були задоволені в повному обсязі.

Відповідно до матеріалів справи, ОСОБА_1 , який був відповідачем по справі, на момент її розгляду був зареєстрований в АДРЕСА_1 , що підтверджується відомостями з відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання УДМС України в Житомирській області від 13.09.2017, а тому судові повідомлення надсилались за останнім відомим та зареєстрованим його місцем проживання відповідно до вимог глави 7 ЦПК України (чинного на момент розгляду справи).

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні у справі «Пономарьов проти України» зробив висновок про можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, якщо такий строк поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності.

Небажання відповідача надавати докази в обґрунтування своїх заперечень проти позову, зокрема з причини ухилення його від участі в судових засіданнях, давало суду право при заочному розгляді справи обмежитися доказами, наданими позивачкою.

Заявником ОСОБА_1 не було надано жодних доказів, що мають істотне значення для правильного вирішення справи, його посилання на неповне вирішення усіх його обставин та передчасне винесення рішення, яке на його думку є необґрунтованим та незаконним, а також неналежне повідомлення його, як відповідача у справі, є безпідставними, оскільки суд оцінив докази всебічно, повно, об`єктивно відповідно до тих, які були наявні у справі на момент винесення заочного рішення.

На підставі викладеного та керуючись статтями 284, 287, 260, 261 ЦПК України, - суд

ВИРІШИВ:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у цивільній справі № 285/3117/17 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про визнання права власності на спільне майно залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання.

Апеляційна скарга на заочне рішення суду подається безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом 30-ти днів з дня проголошення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

У відповідності до п.п.15.5) п.п.15 п.1 Розділу ХІІІ Перехідних Положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через відповідні суди, а саме Новоград-Волинський міськрайонний суд Житомирської області.

Головуючий суддя О.О.Літвин