Справа №305/77/19
Провадження по справі 2/305/228/19
20.03.2019. Рахівський районний суд Закарпатської області у складі:
головуючої судді Марусяк М.О.
за участю секретаря судового засідання Біроваш О.О.
відповідача ОСОБА_2,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Рахів в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-
ОСОБА_1 звернувся в суд із позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.
Позовні вимоги мотивує тим, що з відповідачем по справі зареєстрували шлюб 18 січня 1986 року у Верхньоводянській сільській раді Рахівського району Закарпатської області за актовим записом №7. У шлюбі у них народилося п'ятеро дітей, двоє з яких є неповнолітніми: дочка ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 та син ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2. Спільним сімейним життям, як подружжя вони прожили тридцять два роки. Останні півроку і на сьогоднішній день склалася ситуація, за якої фактично їх сімейні відносини з дружиною припинилися. Причиною припинення шлюбних відносин стало те, що вони виявилися різними людьми із своєрідними характерами. Між ними не має взаємопорозуміння, непоступливості, в них різні погляди на сімейне життя. Вони втратили почуття любові та поваги одне до одного. Впевнившись в тому, що сім'я розпалася остаточно, відновити її неможливо, просить шлюб укладений між ним та відповідачкою - розірвати.
Ухвалою судді Рахівського районного суду Закарпатської області, ОСОБА_5 від 29.01.2019 відкрито провадження у справі. Вирішено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження. Надано відповідачу п'ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі, для подання відзиву на позовну заяву.
Позивач, ОСОБА_1у судовому засіданні позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просить їх задовольнити.
Відповідач, ОСОБА_2у судовому засіданні позов визнала, надала згоду на розірвання шлюбу. Після розірвання шлюбу просила залишити їй прізвище ОСОБА_2.
Заслухавши сторін, дослідивши надані позивачем письмові докази, суд, прийшов до наступного висновку.
Судом встановлено, що сторони зареєстрували шлюб 18 січня 1986 року у Верхньоводянській сільській раді Рахівського району Закарпатської області за актовим записом №7.
Від шлюбу у сторін народилося п'ятеро дітей, двоє з яких є неповнолітніми: дочка ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 та син ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2.
Відповідно до ст.112 СК України, суд з'ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
В роз'ясненнях Постанови Пленуму Верховного Суду України №11 від 21 грудня 2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» зазначено, що проголошена Конституцією України охорона сім'ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з'ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.
Позивач, ОСОБА_1, у судовому засіданні зазначив, що миритися з дружиною за будь-яких обставин не бажає. Відповідач, ОСОБА_2в судовому засіданні позов визнала. Надала згоду на розірвання шлюбу.
Таким чином, враховуючи, що шлюб ОСОБА_1 та ОСОБА_2не може бути збережений, оскільки зазначені обставини свідчать про те, що він фактично розпався, спільне життя подружжя і збереження сім'ї стало неможливим, його формальне існування обмежує особисту свободу позивача та відповідача, порушує їх особисті інтереси, що має істотне значення.
Відповідно до ст.113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у звязку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Відповідач, ОСОБА_2, як особа, яка змінила своє прізвище при реєстрації шлюбу, виявила бажання після розірвання шлюбу залишити їй прізвище ОСОБА_2.
В силу вимог ст.115 Сімейного Кодексу України, рішення суду про розірвання шлюбу, після набранням ним законної сили надсилається судом до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення, для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.
Отже, копію рішення суду, після набрання ним законної сили, слід надіслати до Рахівського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Закарпатській області, для виконання.
Питання про відшкодування судових витрат позивачем не ставилося.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 13, 76-81, 89, 141, 263-265, 273, 354, 355, п.15.5 Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України, суд, -
Позов задовольнити.
Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрований 18 січня 1986 року у Верхньоводянській сільській раді Рахівського району за актовим записом №7 - розірвати.
Після розірвання шлюбу ОСОБА_2 залишити прізвище - ОСОБА_2.
Судові витрати залишити за позивачем.
Відомості щодо учасників справи:
Копію рішення суду, після набрання ним законної сили, надіслати до Рахівського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Закарпатській області, для виконання.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду або через Рахівський районний суд Закарпатської області.

Головуюча: М.О. Марусяк