КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 грудня 2019 року м. Київ

Унікальний номер справи № 754/12340/18

Апеляційне провадження № 22-ц/824/15568/2019

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: головуючого - Левенця Б.Б.,

суддів - Ратнікової В.М., Борисової О.В.,

при секретарі - Добровольській Ю.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Деснянського районного суду міста Києва від 07 жовтня 2019 року, постановлену під головуванням судді Клочко І.В., по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва» третя особа: ОСОБА_2 про визнання акту залиття недійсним, -

в с т а н о в и в :

У вересні 2018 року позивачка звернулась до суду із зазначеним позовом, в якому просила стягнути з ОСОБА_1 на її користь 100 466,00 грн. на відшкодування матеріальної шкоди та 5 200,00 грн. на відшкодування збитків, а всього 105 666,00 грн., а також стягнути з відповідача всі понесені судові витрати (а.с. 2-4).

28 листопада 2018 року ОСОБА_1 подав до суду відзив, в якому зазначив, що ні акт, який складений неналежним чином, а ні висновок експерта, який не містить посилань на встановлену в акті площу пошкоджень не можуть бути належними, допустимими та достатніми доказами, а позов подано до неналежного відповідача, так як роботи по встановленню додаткових труб та встановленні лічильників здійснювалася робітниками ЖЕД 318, тому відповідальність за неналежне встановлення лічильників та трубу несе ЖЕД 318. Тому відповідач вважав, що прорив труби стався не з його вини, та просив відмовити ОСОБА_2 у задоволенні позовних вимог в повному обсязі (а.с. 40-43).

У листопаді 2018 року ОСОБА_1 подав до суду зустрічну позовну заяву, в якій просив визнати акт від 02 серпня 2018 року, складений відокремленим підрозділом житлово-експлуатаційною дільницею №318 КП «Керуюча компанія по обслуговуванню житлового фонду Деснянського району міста Києва» недійсним (а.с. 44-49).

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 29 листопада 2018 року зустрічний позов ОСОБА_1 до КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва», третя особа: ОСОБА_2 про визнання акту залиття недійсним об`єднано в одне провадження з первісним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди (а.с. 56-57).

14 грудня 2018 року представник КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва» - Безносенко Т.І. подав до суду відзив на зустрічну позовну заяву, в якому зазначив, що всі зазначені позивачем обставини не свідчать про недійсність акту про залиття квартири АДРЕСА_1 , тому просив відмовити ОСОБА_1 в задоволенні зустрічного позову про визнання акту залиття недійсним в повному обсязі (а.с. 62-64).

У жовтні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи (а.с. 112-113).

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 07 жовтня 2019 року клопотання позивача за зустрічним позовом ОСОБА_1 про призначення судової будівельно-технічної експертизи залишено без розгляду (а.с. 121-122).

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просив ухвалу Деснянського районного суду міста Києва від 07 жовтня 2019 року скасувати, оскільки вважає залишення без розгляду його клопотання необґрунтованим.

На обґрунтування скарги зазначив, що ОСОБА_2 до матеріалів справи доданий висновок експерта за результатами проведення експертного дослідження від 14 серпня 2018 року №24-18, зі змісту якого встановлено, що на підставі даних акту про залиття від 02 серпня 2018 року, встановлена відсутність інформації щодо площі залиття, а також, що в зведеному кошторисному розрахунку вартості об`єкту будівництва зазначені суперечливі дані. Крім того, зазначав, що висновок суду, що клопотання про призначення експертизи подано з пропуском строку є безпідставним, оскільки строк для подачі такого клопотання ЦПК України не встановлено. Зауважував, що звернення поза межами підготовчого судового засідання відбулося у зв`язку з тим, що КП не надало тих доказів, які вимагав суд, про що стало відомо після підготовчого засідання та після того, як розпочалося слухання справи по суті (а.с. 126-137).

У судовому засіданні позивач за зустрічним позовом ОСОБА_1 підтримав апеляційну скаргу і просив її задовольнити, представники ОСОБА_2 - адвокат Прокоф`єв Б.І., Тимохін В.В. заперечували проти скарги і просили її відхилити.

Інші особи,які берутьучасть усправі досуду неприбули, прочас тамісце розгляду справи були сповіщені належним чином, про що у справі є докази (а.с. 143-150)

Зважаючи на вимоги ч. 5 ст. 130, ч. 2 ст. 372 ЦПК України колегія суддів визнала повідомлення належним, а неявку такою, що не перешкоджає апеляційному розглядові справи.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши доповідача, обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду, колегія суддів дійшла висновку, що скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 14 вересня 2018 року було відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди та призначено підготовче засідання (а.с. 29-30).

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 29 листопада 2018 року зустрічний позов ОСОБА_1 до КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва» третя особа: ОСОБА_2 про визнання акту залиття недійсним об`єднано в одне провадження з первісним позовом (а.с. 56-57).

Так, підготовче судове засідання проведено в судових засіданнях 29 листопада 2018 року, 05 березня 2019 року та 26 квітня 2019 року за результатами якого закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті (а.с. 58-59) (а.с. 77-78) (а.с. 94-95).

При цьому, у всіх підготовчих засіданнях особисто був присутній ОСОБА_1 разом зі своїм представником адвокатом Алєксєєвою С.А.

07 жовтня 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи, яке ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 07 жовтня 2019 року залишено без розгляду на підставі ч. 2 ст. 222 ЦПК України (а.с. 112-113, 121-122).

Колегія суддів погодилась з таким висновком суду виходячи з наступного.

Для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання (ч. 1 ст. 196 ЦПК України).

Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання (ч. 2 ст. 189 ЦПК України).

Згідно з п. 8 ч. 2 ст. 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста.

За змістом ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Відповідно до ч. 1 ст. 200 ЦПК України у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті.

При розгляді справи по суті після відкриття судового засідання головуючий з`ясовує, чи мають учасники справи заяви чи клопотання, пов`язані з розглядом справи, які не були заявлені з поважних причин у підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом, та вирішує їх після заслуховування думки інших присутніх у судовому засіданні учасників справи (ч. 1 ст. 222 ЦПК України).

Згідно з ч. 2 ст. 222 ЦПК України суд залишає без розгляду заяви та клопотання, які без поважних причин не були заявлені в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом.

Таким чином, висновок суду першої інстанції про залишення без розгляду клопотання про призначення експертизи є обґрунтованим, враховуючи, що ОСОБА_1 не зазначив причини незвернення з клопотанням про призначення експертизи в підготовчому засіданні, яке проводилось 29 листопада 2018 року, 05 березня 2019 року та 26 квітня 2019 року, не повідомив суд про неможливість подати у встановлений законом строк з об`єктивних причин клопотання та не зазначив в підготовчому засіданні про намір звернутися з будь-яким клопотанням по справі на стадії судового розгляду по суті.

Інші доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, тому колегія суддів їх відхилила.

Переглянувши справу за наявними в ній доказами, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що судове рішення ухвалене з додержанням вимог матеріального і процесуального права, а наведені в апеляційній скарзі доводи не відносяться до тих підстав, з якими закон пов`язує можливість скасування оскаржуваної ухвали, і висновків суду не спростовують, тому в задоволенні скарги слід відмовити на підставі ст. 375 ЦПК України.

Керуючись ст. 367, п. 1 ч. 1 ст. 374, ст. 375, ст.ст. 381-384 ЦПК України,-

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Ухвалу Деснянського районного суду міста Києва від 07 жовтня 2019 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Дата складання повного судового рішення - 06 грудня 2019 року.

Судді Київського апеляційного суду: Б.Б. Левенець

В.М. Ратнікова

О.В. Борисова