Справа № 204/6417/19
Провадження № 2/204/1696/19 р.
КРАСНОГВАРДІЙСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
_______________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 листопада 2019 року Красногвардійський районний суд м. Дніпропетровська в складі:

головуючого судді Самсонової В.В.

за участю секретаря Зайченко О.В.

за участю позивачки ОСОБА_1

за участю представника позивачки ОСОБА_2

за участю представника відповідача ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Дніпрі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Дніпровської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Третя дніпровська державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В:

У вересні 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду з даною позовною заявою, в якій просила визначити їй додатковий строк у два місяці для подачі заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . В обґрунтуванні своїх позовних вимог вказала на те, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер її батько - ОСОБА_4 . Після його смерті відкрилася спадщина на належне йому майно. 08 травня 2019 року вона звернулася до Третьої дніпровської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за законом після смерті свого батька. Проте, 24 вересня 2019 року державним нотаріусом Третьої дніпровської державної нотаріальної контори Янковою І.В. була винесена постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії щодо видачі позивачці свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті батька, у зв`язку із пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини і рекомендовано їй звернутися до суду. За вказаних обставин вона була вимушена звернутись до суду із даним позовом для захисту своїх майнових прав та законних інтересів. При цьому, вказала, що пропуск строку зумовлений тим, що вона планувала здійснити звернення в останній місяць строку, щоб не розтягувати оформлення документів у часі. Проте, за місцем її роботи саме в останній місяць строку відбулись значні ускладнення, які зумовили ненормований робочий день, працю в офіційні вихідні дні, що унеможливило прийняти спадщину у строк визначений законом. Вона працює доцентом кафедри пропедевтики дитячих хвороб ДЗ «Дніпропетровська медична академія МОЗ України», яка (кафедра) розташована на базі КЗ «Дніпропетровська міська дитяча клінічна лікарня №5». За фахом вона здійснює лікування дітей у Лікарні № 5 та читає лекції студентам лікарям у Медичній академії. 29 березня 2019 року Дніпровська міська рада прийняла Наказ № 172 «Про вивільнення будівлі за адресою: АДРЕСА_1 , у зв`язку з проведенням реконструкції об`єкта «Реконструкція будівлі Комунального закладу «Дніпровська міська дитяча клінічна лікарня № 5 Дніпровської міської ради по АДРЕСА_1 ». Таким чином, у зв`язку з реконструкцією будівлі, вся Лікарня № 5 фактично була перевезена силами працівників, в тому числі і позивачки, у Лікарню № 2. У період часу з 10.04.2019 року по 10.05.2019 року вона щоденно, без вихідних, організовувала та була задіяна у переїзді кафедри пропедевтики дитячих хвороб, та переміщенні матеріально технічних цінностей, документації та обладнання, що підтверджується Довідкою № 148 від 09.08.2019 року виданою КЗ «Дніпропетровська міська дитяча клінічна лікарня №5». Крім того, під час переїзду, на виконання своїх посадових обов`язків, вона також здійснювала лікування хворих дітей та викладання фахових предметів студентам Медичної академії. Оскільки переїзд припав на весну 2019 року, в цей же час була поширена епідемія грипу, особливо серед дітей, що спричинило надмірний наплив хворих дітей до лікарні та надурочну зайнятість. Таким чином, весь її вільний час було витрачено на переїзд кафедри з однієї будівлі до іншої, навчання студентів та лікування дітей, що зумовило неможливість займатись своїми особистими справами, серед іншого вона не змогла прийняти і спадщину вчасно.

В судовому засіданні позивачка і її представник підтримали позовні вимоги та просили задовольнити їх в повному обсязі. При цьому, посилалися на обставини, які викладені в позовній заяві.

Представник відповідача ОСОБА_3 в судовому засіданні заперечував проти позовних вимог позивачки і просив відмовити в їх задоволенні в повному обсязі. При цьому, зазначив, що вказані позивачкою обставини не є поважними для визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини і просив ухвалити рішення згідно з вимогами чинного законодавства.

Представник Третьої дніпровської державної нотаріальної контори Янкова І.В. в судове засідання не з`явилася, про час і місце розгляду справи була повідомлена належним чином, раніше надала до суду заяву, в якій просила розглянути дану справу без її участі у зв`язку з виробничою завантаженістю.

Вислухавши сторони, вивчивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги позивачки підлягають задоволенню в повному обсязі по наступним підставам.

У судовому засіданні встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про його смерть Серії НОМЕР_1 , виданим 05.11.2018 року Чечелівським районним у м. Дніпрі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис № 2185 від 05.11.2018 року (а.с.8).

Після смерті ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , відкрилася спадщина на належне йому майно.

При цьому, судом встановлено, що позивачка є рідною дочкою покійного ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про її народження Серії НОМЕР_2 , виданим 14.01.1961 року Приморським районним ЗАГС м. Одеси (а.с.12).

Відповідно до ч. 1 ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ч. 1 ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

На підставі вищевказаного, 08 травня 2019 року позивачка звернулася до Третьої дніпровської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини за законом після смерті батька - ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 . На підставі її заяви була заведена відповідна спадкова справа за № 300/2019.

Проте, 24 вересня 2019 року державним нотаріусом Третьої дніпровської державної нотаріальної контори Янковою І.В. була винесена постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії щодо видачі позивачці свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , оскільки з моменту відкриття спадщини минув шестимісячний строк, визначений ст. 1272 ЦК України, для прийняття спадщини і рекомендовано їй звернутися до суду (а.с.7).

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно же до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

У зв`язку з вищевказаним, позивачка звернулася до суду і просила визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті її батька - ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

В той же час, зважаючи на положення ч. 2 ст. 78 ЦПК України, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Так, під час розгляду справи, судом було встановлено, що позивачка з поважних причин не змогла звернутися у встановлений Законом строк до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після смерті свого батька - ОСОБА_4 з огляду на наступне.

Згідно з пунктами 2.2 та 3.2 Глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за № 282/20595, при заведенні спадкової справи нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту.

Щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус роз`яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття.

Проте, суду не надано доказів того, що нотаріус вчиняв дії для повідомлення позивачки про відкриття спадщини, здійснювала її виклик як спадкоємця за законом, у тому числі шляхом публічного оголошення або повідомлення про це у пресі, що свідчило б про належне сприяння для здійснення особистого розпорядження спадкодавця.

При цьому, судом встановлено, що шестимісячний строк подання позивачем заяви про прийняття спадщини після смерті спадкодавця сплив 01 травня ІНФОРМАЦІЯ_3 , а до нотаріуса з відповідною заявою про прийняття спадщини вона звернулася 08 травня 2019 року, тобто пропущений нею строк для подання заяви про прийняття спадщини є незначним і складає всього лише сім днів.

В свою чергу, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

В Україні визнається і діє принцип верховенства права, що закріплено й в основному Законі України - Конституції, зокрема в статті 8.

Положеннями зазначеної статті також встановлено, що Конституція України має найвищу юридичну силу. Закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй. Норми Конституції України є нормами прямої дії.

Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Зокрема аналогічний правовий висновок викладений Верховним Судом у його постанові від 17 жовтня 2018 року у цивільній справі № 681/203/17 (провадження № 61-26164св18).

З вищевказаним судовим рішенням можна ознайомитись у відкритому доступі на сайті Єдиного державного реєстру судових рішень за наступним посиланням: http://www.reyestr.court.gov.ua/Review/77455891.

Відповідно до ч. 2 ст. 416 ЦПК України, у постанові палати, об`єднаної палати, Великої Палати Верховного Суду має міститися висновок про те, як саме повинна застосовуватися норма права, із застосуванням якої не погодилася колегія суддів, палата, об`єднана палата, що передала справу на розгляд палати, об`єднаної палати, Великої Палати.

В свою чергу, згідно з ч. 4 ст. 263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Так само, й згідно з ч. ч. 5-6 ст. 13 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, є обов`язковими для всіх суб`єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права. Висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Таким чином, суд зобов`язаний враховувати правовий висновок, викладений Верховним Судом у його постанові від 17 жовтня 2018 року у цивільній справі № 681/203/17 (провадження № 61-26164св18), оскільки право на відступлення від його правового висновку має лише суд касаційної інстанції, шляхом передачі такої справи на розгляд палати, об`єднаної палати або Великої Палати Верховного Суду.

У зв`язку з усім вищезазначеним, суд вважає поважними причини пропуску позивачкою строку для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті спадкодавця, а твердження представника відповідача суд вважає необґрунтованими і безпідставними. Більш того, суду представлені докази того, що у визначений строк позивачка не могла звернутися до нотаріуса, у зв`язку із своїм графіком роботи, що підтверджується відповідними документами (а.с.38,40).

Тому, з урахуванням принципу верховенства права, суд вважає позовні вимоги ОСОБА_1 обґрунтованими і такими, які знайшли повне своє підтвердження під час судового розгляду.

За таких обставин, дослідивши наявні в матеріалах справи докази, з урахуванням всього вищевказаного, суд вважає можливим визначити ОСОБА_1 додатковий строк у два місяці з дати набрання даним рішенням суду законної сили для подачі заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 3, 15, 16, 1235, 1270, 1272 ЦК України, ст. ст. 12, 13, 76-82, 89, 229, 247, 258-259, 263-265, 273, 352, 354-355 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Дніпровської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Третя дніпровська державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк у два місяці з дати набрання даним рішенням суду законної сили для подачі заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 265 ЦПК України, суд вважає необхідним зазначити у резолютивній частині рішення наступні дані:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 .

Дніпровська міська рада, ідентифікаційний код в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України 26510514, місцезнаходження: 49601, м. Дніпро, пр. Дмитра Яворницького, буд. 75.

Третя дніпровська державна нотаріальна контора, ідентифікаційний код в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України 02890950, місцезнаходження: 49006, м. Дніпро, вул. Робоча, буд. 22-А.

Суддя В.В. Самсонова