Справа № 758/6572/16-ц
У Х В А Л А

про передачу справи за підсудністю

09 квітня 2019 року місто Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Ларіонової Н.М.,

при секретарі судового засідання Артюшенко К.С.,

за участю: представника позивача адвоката Коваленко А.В.,

представника відповідача адвоката Сухої М.В.

розглянувши у підготовчому засіданні в залі суду в місті Києві матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_3 до Публічного акціонерного товариства «Родовід Банк», треті особи: ОСОБА_4, Служба у справах дітей Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації про визнання правочину недійсним, зобовязання вчинити дії та скасування реєстраційного запису, -

В С Т А Н О В И В :

В травні 2016 р. позивач ОСОБА_3, діючи від себе та як законний представник в інтересах малолітнього сина ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, звернувся до районного суду з позовом, в якому просить: 1) визнати недійсним договір іпотеки від 22.10.2007 р., укладений з відповідачем ПАТ «Родовід Банк»; 2) зобовязати відповідача здійснити перерахунок заборгованості позивача, як позичальника, за договором кредиту № 77.2/ІЖ-367.07.1 від 22.11.2007 р. у звязку із визнанням недійсним договору про внесення змін від 02.10.2008 р.

Провадження у справі відкрито ухвалою від 24.05.2016 р. (суддя Декаленко В.С.).

В листопаді 2016 р. представником позивача подана заява про збільшення позовних вимог, в якій сторона позивача просить: 1) визнати недійсним договір іпотеки від 22.10.2007 р., укладений між ОСОБА_4 та ВАТ «Родовід Банк», посвідчений приватним нотаріусом КМНО Палладій Н.В. за реєстром № 1955; 2) скасувати реєстраційний запис № 1956 про реєстрацію в Єдиному реєстрі заборон відчуження садового будинку № 28 та земельної ділянки, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1.

На підставі протоколу повторного автоматизованого розподілу від 26.11.2018 р. вищевказана справа передана для розгляду судді Ларіоновій Н.М.

Відповідно п.9 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України (2017 р.) застосуванню при розгляді даної справи підлягають норми чинного з 15.12.2017 р. ЦПК України (2017 р.). В звязку з чим розгляд справи відбувається в порядку загального позовного провадження з проведенням підготовчого засідання.

Під час підготовчого провадження на обговорення учасників процесу поставлено питання про передачу справи за підсудністю до Дарницький районного суду міста Києва як суду за місцем знаходження нерухомого майна, що є предметом іпотеки.

Представник позивачів в судовому засіданні не заперечував проти передачі справи за підсудністю до належного суду.

Представник відповідача в судовому засіданні висловив свою думку з цього питання, покладаючись на розсуд суду.

Інші учасники процесу в судове е засідання не зявились, про час та місце розгляду справи повідомлялись відповідно до вимог закону, про причини неявки суд не повідомлено.

Вислухавши учасників судового процесу, вивчивши матеріали справи, суд дійшов таких висновків.

Згідно матеріалів справи, позов предявлений позивачем за місцем знаходження відповідача в Подільському районі м.Києва (на підставі ст.109 ч.2 ЦПК України 2004 р., що діяла на час звернення позивача до суду).

Як вбачається з матеріалів справи, предметом спору між сторонами є укладений між ОСОБА_4 та ПАТ «Родовід Банк» договори (кредитний та іпотечний) та реєстраційні дії щодо нерухомого майна.

Як вбачається з позовної заяви, предметом оспорюваного іпотечного договору та вчинених на його підставі реєстраційних дій в Реєстрі є садовий будинок та земельна ділянка, розташовані в СТ «Будівельник-1» за адресою: АДРЕСА_2, що територіально відноситься до Дарницького району м.Києва.

Отже, вказаний спір в цій частині пов'язаний з правом на нерухоме майно.

Відповідно до ч.1 ст.114 ЦПК України (2004 р.), що діяла а час предявлення позову, позови, що виникають з приводу нерухомого майна, пред'являються за місцезнаходженням майна або основної його частини.

Пунктом 42 постанови Пленуму ВССУ «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» від 01.03.2013 року № 3 судам дано розяснення, що виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна (частина перша статті 114 ЦПК). Згідно з положеннями статті 181 ЦК до нерухомого майна належать земельні ділянки, а також об'єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Перелік позовів щодо нерухомого майна не є вичерпним.

Відповідно до п.27 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними» позови про визнання недійсними правочинів щодо нерухомого майна та застосування наслідків недійсності пред'являються відповідно до частини першої статті 114 ЦПК за місцезнаходженням майна або основної його частини.

Аналогічна ст.114 ч.1 ЦПК України (2004 р.) правова норма міститься і в ЦПК України (2017 р.) ст.30 ч.1.

На вимоги в частині зобовязання вчинити перерахунок заборгованості за кредитним договором розповсюджуються правила загальної територіальної підсудності за місцем знаходження юридичної особи (ст.109 ч.2 ЦПК України 2004 р., що діяла на час звернення позивача до суду, яка є аналогічною ст.27 ч.2 ЦПК України 20017 р.)..

Пунктом 41 постанови Пленуму ВССУ «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» від 01.03.2013 року № 3 судам розяснено, що у разі конкуренції правил підсудності наприклад, при обєднанні позовів, на один з яких поширюється дія правила про виключну підсудність) мають застосуватись правила виключної підсудності.

Таким чином, вищевказаний позов підлягає розгляду судом за правилом виключної підсудності (за місцезнаходженням нерухомо майна) Дарницьким районним судом м.Києва.

Вказані обставини дають суду підстави дійти висновку, що відкриття провадження у справі відбулось з порушенням правил підсудності і встановлених законом підстав для розгляду вказаної справи Подільським районним судом м.Києва немає.

Згідно Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 р., Закону України «Про виконання рішень, застосування практики Європейського суду з прав людини», інститут підсудності безпосередньо повязаний із забезпеченням права на справедливий судовий розгляд, який закріплений у п.1 ст.6 Конвенції, оскільки за його допомогою визначається «належний суд», тобто суд, уповноважений розглядати конкретну справу.

Недотримання правил виключної підсудності є порушенням процесуального закону, який є підставою для скасування рішення (ст.378 ЦПК України).

В звязку з чим, на підставі ст.31 ч.1 п.1 ЦПК України, вищевказана справа підлягає передачі на розгляд Дарницькому районному суду м.Києва, до територіальної юрисдикції якого належить дана справа.

Таким чином, враховуючи те, що Подільським районним судом м.Києва, розгляд даної справи по суті не розпочинався, вищевказана справа підлягає направленню за підсудністю до належного суду.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.31, 258-260 ЦПК України, п.9, 15.5 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України (2017 р.), -

У Х В А Л И В :

Цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до Публічного акціонерного товариства «Родовід Банк», треті особи: ОСОБА_4, Служба у справах дітей Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації про визнання правочину недійсним, зобовязання вчинити дії та скасування реєстраційного запису - передати на розгляд за підсудністю до Дарницького районного суду м.Києва.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду з подачею апеляційної скарги через Подільський районний суд м.Києва протягом 15 днів з дня складання ухвали.

Учасник справи, якому копія ухвали не була вручена в день її складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 15 днів з дня вручення йому копії ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

СуддяН. М. Ларіонова