Провадження № 2/201/3393/2019
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 листопада 2019р. Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська

в складі: головуючого судді Ткаченко Н.В.

за участю секретаря Іващенко Ю.О.

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі суду Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська у м. Дніпрі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В :

27.09.2019р до Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини (а.с. № 3-5). Одночасно, позивачем було подано заяву про витребування доказів (а.с.№ 6).

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що він є онуком ОСОБА_3 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . За життя бабуся була зареєстрована по АДРЕСА_1 зі своїм сином, відповідачем по справі ОСОБА_2 В подальшому, йому стало відомо, що бабуся залишила заповіт на його ім`я, який був отриманий лише 25.08.2019р. Позивач 06.09.2019р. звернувся до Першої дніпровської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , а 13.09.2019р. з про видачу свідоцтва на спадщину після померлої ОСОБА_3 , але постановою нотаріуса від 13.09.2019р. йому було відмовлено у видачі свідоцтва, оскільки позивачем пропущений установлений законом строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Обґрунтовуючи поважність причини пропуску на подання заяви про прийняття спадщини, позивач зазначив, що він не був обізнаний про наявність заповіту, та отримав його коли вже сплинув строк для прийняття спадщини.

Ухвалою судді Ткаченко Н.В. від 02.10.2019р. відкрито провадження по справі, розгляд справи призначено у підготовче засідання та витребувано з Першої дніпровської державної нотаріальної контори матеріалів спадкової справи (а.с. № 16).

Матеріали спадкової справи, які були витребувані ухвалою судді Ткаченко Н.В. від 02.10.2019р. надійшли до суду 13.11.2019р. (а.с. № 25 77).

Представник позивача Піняєв Ю.І. (діє на підставі довіреності від 25.09.2019р. - а.с. № 81) 28.11.2019р. надав суду заяву, в якій просив справу розглядати без його участі, зазначив, що позовні вимоги підтримує у повному обсязі та просить задовольнити (а.с.№ 80).

Відповідач в підготовче засідання у справі 28.11.2019р. не з`явився, про дату місце та час розгляду справи був повідомлений належним чином, про що в матеріалах справи є відповідні докази. До суду 21.11.2019р. надійшла заява, в якій відповідач просив справу розглядати без його участі, проти задоволення позову не заперечував, просив задовольнити (а.с. № 78) .

Оскільки сторони (їх представники) надали суду заяви про розгляд справи за їх відсутністю, то на підставі ч. 3 ст. 200, ст. 223, ч. 2 ст. 247 ЦПК України, суд вважає за можливе ухвалити рішення суду в підготовчому засіданні за відсутності сторін (їх представників) і без фіксування процесу технічними засобами.

Суд, з`ясувавши позиції сторін, вивчивши матеріали справи, оцінивши зібрані докази у справі відповідно до положень ст. 89 ЦПК України, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів (ч. 1. ст. 4 ЦПК України).

Суд розглядає цивільні справи не інакше, як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі (ч. 1. ст.13 ЦПК України).

06.09.2019р. ОСОБА_1 звернувся до Першої дніпровської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 (а.с. № 27), а 13.09.2019р. звернувся до Першої дніпровської державної нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва на спадщину після померлої ОСОБА_3 (а.с. № 76).

Постановою державного нотаріуса Першої дніпровської державної нотаріальної контори Білецькою В.І. від 13.09.2019р. йому відмовлено у видачі свідоцтва, оскільки у відповідності до ст.ст. 1269, 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Якщо спадкоємець протягом 6 місяців не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв спадщину (а.с. № 76-77).

Як вбачається із заповіту від 19.07.2007р., ОСОБА_3 заповіла ОСОБА_1 усе належне їй майно (а.с. № 69 зв. сторінка).

Згідно зі статтею 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Статтею 1223 ЦК України встановлено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання їм заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Згідно з пунктами 2.2 та 3.2 Глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012р. № 296/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за № 282/20595, при заведенні спадкової справи нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту.

Щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус роз`яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття.

Таким чином, необізнаність позивача на про наявність заповіту, в даному випадку, є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

Судом установлено, що шестимісячний строк подання позивачем заяви про прийняття спадщини після смерті бабусі сплинув 22.08.2019р., а позов до суду він пред`явив 27.09.2019р., тобто пропущений ним строк для подання заяви про прийняття спадщини, є незначним.

В постанові ВС від 17.10.2018р. у справі № 681/203/17-ц зазначено, що, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Вжиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Таким чином, для належного сприяння для здійснення особистого розпорядження спадкодавця.суд вбачає підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

З огляду на те, що позивач є єдиним спадкоємцем за заповітом після смерті ОСОБА_3 , відповідач не заперечував проти визначення такого строку, крім того, враховуючи незначний пропуск строку для прийняття спадщини, а саме менше місяця, то суд вважає за можливе визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , протягом трьох місяців з дня набрання даним судовим рішенням законної сили.

Крім того, суд при прийнятті рішення враховує волевиявлення самого відповідача, який не заперечує проти визначення додаткового строку для прийняття спадщини ОСОБА_1 , отже вищезазначені обставини в силу ч.1 ст. 82 ЦПК України не підлягають доказуванню.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат на підставі ст. 141 ЦПК України, враховуючи, що позивач при подачі позову сплатив судовий збір у розмірі 768грн.40коп. та в позовній заяві позивач просив не розподіляти судові витрати по справі шляхом стягнення суми судового збору з відповідача, суд вважає за можливе віднести понесені при подачі позову судові витрати на рахунок позивача.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 1217, 1222, 1223, 1270, 1272 ЦК України, правовою позицією Верховного суду у справі № 681/203/17-ц, ст.ст. 4, 10, 12, 13, 19, 76-81, 82, 89, 128-131, 141, ч.3 ст. 200, ст. 223, ч.2 ст. 247, ст.ст. 259, 263-265 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , протягом трьох місяців з дня набрання даним судовим рішенням законної сили.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, передбаченому ст.273 ЦПК України.

Рішення суду може бути оскаржено протягом тридцяти днів шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

Суддя: Ткаченко Н.В.