Справа № 199/3765/19
УХВАЛА

09.12.2019 Амур-Нижньодніпровський районний суд м. Дніпропетровська в складі:

головуючого - судді Подорець О.Б.,

за участю секретаря Столяренко А.І.,

за участі учасників судового розгляду:

позивача ОСОБА_1 , представника позивача - адвоката Полтавець Т.О.,

відповідача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпро заяву ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 24 жовтня 2019 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , де третя особа - Акціонерне товариство комерційний банк «Приватбанк», про поділ майна подружжя, -

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 24 жовтня 2019 року позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , де третя особа - Акціонерне товариство комерційний банк «Приватбанк», про поділ майна подружжя задоволено (а.с.61-64).

25.11.2019 ОСОБА_2 подала до суду заяву про перегляд заочного рішення, посилаючись на те, що з вказаним рішенням суду не згодна, оскільки її неявка в судові засідання була викликана тим, що вона особисто не отримувала жодної судової повістки, а відтак не мала можливості надати докази, приймати участь у їхньому дослідженні та доведення їхньої переконливості перед судом.

В судовому засіданні відповідач ОСОБА_2 заяву підтримала, пояснивши, що жодної судової повістки вона не отримувала. СМС-повідомлення з суду також не отримувала, оскільки перебувала за кордоном. Спірний автомобіль FAW CA 1041 K, державний номерний знак НОМЕР_1 , 2005 року випуску, дійсно є спільним майном подружжя. На теперішній час нею автомобіль відчужено. Проте, вона не погоджується з розміром компенсації присудженої судом.

Позивач ОСОБА_1 заперечував проти задоволення заяви і просив відмовити у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення.

Представник відповідача ОСОБА_3 заперечувала проти скасування заочного рішення суду, оскільки відповідач була повідомленою належним чином і у заяві про перегляд заочного рішення не зазначила обставини, які не досліджені судом при ухваленні заочного рішення суду, а також до заяви про перегляд заочного рішення не надано жодного доказу на спростування тих обставин, які встановлені судом у судовому рішенні.

Вислухавши учасників судового розгляду, розглянувши заяву про перегляд заочного рішення суду, вивчивши матеріали цивільної справи, суд приходить до наступного.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини проголошено право на справедливий судовий розгляд.

З практики Європейського Суду випливає, що судовий розгляд визнається справедливим за умови забезпечення рівного процесуального становища сторін, що беруть участь у спорі. Вимагається, щоб кожній стороні була надана розумна можливість представляти свою справу у такий спосіб, що не ставить її в суттєво менш сприятливе становище порівняно з опонентом (рішення ЄСПЛ «Надточій проти України», «Гурепка проти України №2»).

За змістом ст.ст. 5,12,13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах рівності сторін, змагальності та диспозитивності.

Статтею 288 ЦПК України передбачено, що заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Отже головними умовами для скасування заочного рішення є поважність причини не з`явлення відповідача в судове засідання і докази, на які посилається відповідач, мають істотне значення для правильного вирішення спору. Наявність одночасно цих двох умов дає підстави для скасування заочного рішення суду.

Як вбачається з матеріалів цивільної справи №199/3765/19, позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено (а.с. 61-64).

У позовній заяві зазначено адресу відповідача ОСОБА_2 АДРЕСА_1 (а.с. 2).

За відомостями адресно-довідкового підрозділу ГУДМС УДМС України у Дніпропетровській області місцем реєстрації відповідача ОСОБА_2 є АДРЕСА_1 (а.с.29).

Таким чином, судом було вжито всіх заходів для повідомлення відповідача про дату, час та місце розгляду справи у спосіб, передбачений ЦПК України.

З матеріалів справи вбачається, що судові повістки про виклик на 31.07.2019 та 24.10.2019 відповідач дійсно не отримав, оскільки конверти повернено з позначкою «за терміном зберігання». Водночас, ухвалу суду про відкриття провадження, копію позовної заяви та судову повістку на 02 липня 2019 року відповідачем ОСОБА_2 отримано, про що свідчить поштове повідомлення (а.с.32).

Заперечуючи проти отримання зазначених документів та судової повістки особисто, відповідач жодного доказу на спростування цих обставин суду не надала.

Водночас, як зазначалося вище, заочне рішення підлягає скасування, якщо судом також буде встановлено, що докази, на які посилається відповідач, мають істотне значення для правильного вирішення справи, тобто за змістом ст. 288 ЦПК України саме відповідачем мають бути подані такі докази, а не докази, подані суду під час розгляду позову по суті, які вже були оцінені під час ухвалення заочного рішення.

При цьому, у заяві про перегляд заочного рішення відповідачем не наведено жодної обставини в обґрунтування своєї незгоди із заочним рішенням суду, окрім не отримання судових повісток. Доказів, що мають істотне значення для правильного вирішення справи, відповідачем взагалі не наведено і до заяви про перегляд судового рішення не надано.

Таким чином, під час розгляду справи судом досліджені всі обставини, витребувані та дослідженні всі докази, надана їм належна оцінка.

У відповідності до ч. 3 ст. 287 ЦПК України, суд може своєю ухвалою за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення залишити заяву без задоволення або скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Частиною 4 ст. 287 ЦПК України передбачено, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

З огляду на зазначене, суд не вбачає підстав для скасування заочного рішення.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 284-288, 260, 261 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 24 жовтня 2019 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , де третя особа - Акціонерне товариство комерційний банк «Приватбанк», про поділ майна подружжя - відмовити.

Роз`яснити заявнику, що відповідно до пункту 4 статті 287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.Б.Подорець