Справа №705/5195/19
2/705/2439/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 листопада 2019 року м. Умань

Суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області Мазуренко Ю.В. розглянувши матеріали позову ОСОБА_1 до Полянецької сільської ради Уманського району Черкаської області про визнання права власності на житловий будинок в порядку спадкування,-

В С Т А Н О В И В:

В листопаді 2019 року ОСОБА_1 , звернулася до Уманського міськрайонного суду Черкаської області з позовною заявою про визнання права власності на житловий будинок в порядку спадкування. В якості відповідача в позові вказана Полянецька сільська рада Уманського району Черкаської області.

В позові ставиться питання:

«… 1. Прийняти позов до провадження.

2. Визнати за мною, ОСОБА_1 іпн. НОМЕР_1 , право власності в порядку спадкування за законом на житловий будинок з господарськими спорудами АДРЕСА_1 , що належить покійному ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в с.Полянецьке Уманського району Черкаської області…».

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Конституцією України закріплено право кожного на судовий захист (стаття 55) та передбачено, що юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі (стаття 124), а статтею 18 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що суди загальної юрисдикції спеціалізуються на розгляді цивільних, кримінальних, господарських, адміністративних справ, а також справ про адміністративні правопорушення.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з положеннями ч.1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

11 литсопада 2019р. ухвалою судді Уманського міськрайонного суду Мазуренко Ю.В. позов ОСОБА_1 до Полянецької сільської ради Уманського району Черкаської області про визнання права власності на житловий будинок в порядку спадкування,- було залишено без руху та надано заявнику строк для усунення недоліків «…протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали…» (пред`явлена позовна заява підлягала залишенню без руху, оскільки була подана з порушенням вимог ст. 175 та ст. 177 ЦПК України та в ухвалі від 11.11.2019р. були вказані відповідні недоліки, які необхідно було усунути позивачу у встановлені строки).

Копію вказаної ухвали за вих. № 22335 від 12.11.2019 року було направлено на адресу позивача для її виконання.

Як вбачається з рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення № 335, яке повернулося до суду, на конверті міститься штамп «Укрпошти» та стоїть відмітка - «…повернення за закінченням терміну зберігання Умань1…».

Згідно зі статтею 129 Конституції України одними з основних засад судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до вимог ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться. Якщо учасник судового процесу повідомляє суду номери телефонів і факсів, адресу електронної пошти и або іншу аналогічну інформацію, він повинен поінформувати суд про їх зміну під час розгляду справи.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору.

Якщо законом визначений порядок для вчинення певних дій, такий порядок в силу вимог вітчизняного та Європейського законодавства повинен дисциплінувати осіб, що звертаються до суду та не допустити судовий процес у безладний рух, так як право на суд не є абсолютним.

Таким чином, суддя приходить до висновку, що ОСОБА_1 недобросовісно користується наданими їй процесуальними правами.

Таку поведінку та відношення до своїх процесуальних прав та обов`язків зі сторони позивача ОСОБА_1 суддя розцінює як прояв повного правового нігілізму, тобто деформаційного стану правосвідомості особи, який характеризується усвідомленим ігноруванням вимог закону, цінності права, зневажливим ставленням до правових принципів.

Станом на 27 листопада 2019 року ухвала судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області Мазуренко Ю.В. від 11 листопада 2019р. виконана не була, та від позивача не надходило до суду будь-яких заяв, в тому числі і заяв про усунення недоліків.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

На підставі викладеного, керуючись ст.185 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Полянецької сільської ради Уманського району Черкаської області про визнання права власності на житловий будинок в порядку спадкування,- визнати неподаною та повернути заявникові.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвалу суду не було вручено у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Ю.В. Мазуренко