Справа № 390/88/19
Провадження №2/390/226/19
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"18" січня 2019 р. Суддя Кіровоградського районного суду Кіровоградської області Пасічник Д.І., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Державного нотаріального архіву у Кіровоградській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Подільський відділ державної виконавчої служби міста Кропивницький Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області, про визнання права власності та зняття арешту з майна,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася до суду з позовною заявою до Державного нотаріального архіву у Кіровоградській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Подільський відділ державної виконавчої служби міста Кропивницький Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області, про визнання права власності та зняття арешту з майна.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд встановив, що позовна заява не відповідає вимогам Цивільного-процесуального кодексу України, так як позивачем не в повному обсязі сплачено судовий збір, оскільки відповідно до ст.1, ст.4 ч.1, 2 Закону України «Про судовий збір» судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, а також за видачу судами документів і включається до складу судових витрат. Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою становить 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить та не більше 5 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

До позовної заяви долучено лише квитанції про сплату судового збору за позовну вимогу немайнового характеру (про зняття арешту з майна) в сумі 768 грн. 40 коп., а тому враховуючи, що позовна заява містить позовну вимогу майнового характеру (про визнання права власності), та те, що в матеріалах справи відсутня грошова оцінка спірного майна, позивачу необхідно подати до суду відомості про вартість квартири, та відповідно до вартості квартири сплатити судовий збір.

Крім того, в матеріалах справи відсутня письмова відмова нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, що дає підстави вважати, що позивач не звертався до нотаріуса з метою оформлення спадщини у встановленому законом порядку.

Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» передбачено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК ( 435-15 ). Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади, в особі відповідних органів місцевого самоврядування, за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Оскільки позовна заява подана без додержання позовних вимог, встановленими ст. 175 ЦПК України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст.с. 175, 185 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Державного нотаріального архіву у Кіровоградській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Подільський відділ державної виконавчої служби міста Кропивницький Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області, про визнання права власності та зняття арешту з майна - залишити без руху.

Повідомити позивачу у строк не більше 10 днів з дня отримання ухвали усунути зазначені недоліки заяви, а саме: подати до суду відомості про вартість квартири, та відповідно до вартості квартири сплатити судовий збір та подати до суду підтвердження про сплату судового збору, надати письмову відмову нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальних дій.

Роз'яснити позивачу, що в разі не усунення недоліків в зазначений вище строк заява буде вважатися неподаною та їй повернута, що не позбавляє її права повторного звернення до суду із заявою на загальних підставах.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя