П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 листопада 2019 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді Журби С.О.,

суддів Писаної Т.О., Приходька К.П.,

за участю секретаря Тімуш Д.І.,

розглянувши справу за апеляційною скаргою публічного акціонерного товариства «Платинум Банк» на заочне рішення Деснянського районного суду міста Києва від 29 серпня 2019 року у справі за позовом публічного акціонерного товариства «Платинум Банк» до ОСОБА_1 , третя особа: публічне акціонерне товариство акціонерний банк «Укргазбанк» про стягнення безпідставно набутих коштів,

В С Т А Н О В И В:

В грудні 2017 року ПАТ «Платинум Банк» звернувся до суду з позовом до відповідача про стягнення безпідставно набутих коштів.

Свій позов мотивував тим, що 03.11.2014 року та 05.03.2015 року між сторонами укладено договори про відкриття карткових рахунків з використанням міжнародної платіжної картки. 10.01.2017 року рішенням НБУ «Про віднесення ПАТ «Платинум Банк» до категорії неплатоспроможних» та виконавчою дирекцією Фонду гарантування вкладів фізичних осіб прийнято рішення «Про запровадження тимчасової адміністрації банку». Наказом від 11.01.2017 року було введено заборону на здійснення видаткових операцій. В той же час, станом на 10.01.2017 року відповідач через банкомат встиг здійснити зняття власних коштів в загальному розмірі 3000,00 грн. В результаті дій відповідача фактичний залишок коштів склав 27 239,75 грн., однак в електронній версії списку вкладників банку сума залишку коштів відповідача залишилася 30 239,75 грн. 17.02.2017 року відповідач через банк-агент ПАТ АБ «Укргазбанк» отримав суму в розмірі 30 239,75 грн. замість вірної суми 27 239,75 грн. Таким чином відповідачем станом на 17.02.2017 року були набуті надлишкові грошові кошти в розмірі 3000,00 грн. без достатніх правових підстав. На адресу відповідача були направлені відповідні вимоги про повернення таких коштів, однак відповідач залишив їх без задоволення.За таких обставин позивач просив позов задовольнити.

Рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 29 серпня 2019 року позовні вимоги залишені без задоволення.

Не погоджуючись з ухваленим по справі рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, оскаржуване рішення вважає таким, що ухвалене з порушенням норм процесуального права та з неправильним застосуванням норм матеріального права. З точки зору апелянта судом неповно з`ясовані обставини, що мають важливе значення для розгляду справи. Висновок суду про недоведеність обставин, на які посилається позивач в обґрунтування своїх позовних вимог, вважає помилковим та таким, що не відповідає матеріалам справи, а тому рішення суду підлягає скасуванню з ухваленням нового рішення про задоволення позову.

У відповідності до положень ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції, колегія суддів прийшла до висновку, що наведеним вимогам вказане рішення не відповідає.

Відмовляючи в задоволенні позову, суд першої інстанції фактично таке своє рішення обґрунтував тим, що відповідач не порушував вимог закону, не вчиняв протиправних дій, у зв`язку з чим позов є необґрунтованим. З наведеною позицією суду першої інстанції колегія суддів апеляційного суду погодитися не може з огляду на наступне:

Правовою нормою ст. 1212 ЦК України встановлені загальні вимоги про зобов`язання у зв`язку з набуттям, збереженням майна без достатньої правової підстави. Зокрема особа, яка набула майно за рахунок іншої особи без достатньої правової підстави, зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Такі вимоги застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події.

Суть позовних вимог банку полягає в тому, що відповідач заволодів спірними коштами не протиправно, а саме за відсутності підстав для їх набуття, у зв`язку з недоліками роботи облікової системи банківських операцій. На момент отримання відповідачем коштів у розмірі 3000,00 грн. обмеження банківських операцій ще не діяли, відтак мова щодо протиправності такої операції йти не може. В той же час, за загальним підсумком відповідачем фактично було отримано кошти в сумі 33 239,75 грн., в той час, як він мав право на отримання 30 239,75 грн. Будь якої правової підстави для набуття різниці між фактично отриманими коштами та наявними на рахунку коштами, а саме 3000,00 грн., до суду представлено не було. За таких умов колегія суддів апеляційного суду приходить до висновку про безпідставність набуття відповідачем таких коштів. Положеннями ст.1212 ЦК України саме й врегульоване питання повернення майна чи коштів за умови їх набуття без вчинення протиправних дій, однак і без належних правових підстав для цього.

Зважаючи на викладене, вимоги банку про стягнення з відповідача безпідставно набутих коштів в розмірі 3000,00 грн. є обґрунтованими, на що суд першої інстанції увагу не звернув, що призвело до невірного вирішення ним справи по суті позовних вимог. За таких умов оскаржуване рішення підлягає скасуванню з ухваленням по справі нового судовго рішення про задоволення позову.

У відповідності до положень ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю та ухвалення нового рішення серед іншого є неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права. При цьому неправильним застосуванням норм матеріального права вважається неправильне тлумачення закону, або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню.

Згідно ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Керуючись ст.ст. 374, 376, 382-384 ЦПК України, апеляційний суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу публічного акціонерного товариства «Платинум Банк» задовольнити.

Рішення Деснянського районного суду міста Києва від 29 серпня 2019 року скасувати та ухвалити по справі нове рішення суду.

Позов публічного акціонерного товариства «Платинум Банк» до ОСОБА_1 , третя особа: публічне акціонерне товариство акціонерний банк «Укргазбанк» про стягнення безпідставно набутих коштів задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) на користь публічного акціонерного товариства «Платинум Банк» надмірно сплачені кошти в розмірі 3000,00 (три тисячі) грн.

Стягнути з ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) на користь публічного акціонерного товариства «Платинум Банк» 2400,00 (дві тисячі чотириста) грн судового збору.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий С.О. Журба

Судді: Т.О. Писана

К.П. Приходько