Справа № 752/1614/19
Провадження №: 2-п/752/138/19
У Х В А Л А

25.11.2019 року суддя Голосіївського районного суду м. Києва Хоменко В.С., при секретарі Павлюх П.В. розглянувши заяву представника відповідача - адвоката Білоуса А.В. про перегляд заочного рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 03.09.2019 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» про захист прав споживача та стягнення коштів за договором депозиту та грошових коштів на картковому рахунку,

встановив:

заочним рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 03.09.2019 року позовні вимоги ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» про захист прав споживача та стягнення коштів за договором депозиту та грошових коштів на картковому рахунку - задоволено.

8.11.2019 року до суду надійшла заява представника відповідача - адвоката Білоуса А.В. про перегляд вказаного заочного рішення, мотивована неналежним повідомленням представника відповідача, що стало причиною неявки в судове засідання, та наявністю відомостей, що мають істотне значення для вирішення справи.

В судовому засіданні представник відповідача - Хитрова Л.В. заяву про перегляд заочного рішення підтримала та просила скасувати заочне рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 03.09.2019 р.

Позивач у судове засідання не з`явився, про день час та місце засідання повідомлявся належним чином.

Відповідно до ч. 1 ст. 287 ЦПК України, заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Заслухавши представника відповідача - Хитрову Л.В. , розглянувши матеріали заяви, оглянувши матеріали справи, суд приходить до висновку, що заява не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з ч. 3 ст. 284 ЦПК України учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Згідно п.2 ч. 3 ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного провадження.

Відповідно до ч. 1 ст.288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Тобто, для скасування заочного рішення необхідна наявність одночасно двох наведених умов.

Як вбачається з матеріалів справи, 28.01.2019 р. по справ відкрито провадження та призначено до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження, без повідомлення сторін на 25.03.2019.

Ухвалою від 25.03.2019 р. відкладено судовий розгляд цивільної справи на 21.05.2019 з метою дотримання реалізації прав відповідача на подання відзиву на позовну заяву.

13.05.2019 р. представник відповідача - Штронда А.М. ознайомився з матеріалами цивільної справи (а.с. 38-39).

Ухвалою від 21.05.2019 р. відкладено судовий розгляд цивільної справи на 03.09.2019 з метою дотримання реалізації права відповідача на подання відзиву на позовну заяву.

Також встановлено, що відповідача було належним чином повідомлено про призначення у справі засідань в порядку спрощеного провадження (а.с. 40, 42,47) та було надано строк на подачу відзиву на позовну заяву, що викладено в ухвалах суду про відкриття провадження та про відкладення розгляду справи, які направлялись рекомендованим листом відповідачу, проте станом на дату ухвалення рішення відповідачем відзив так і не було подано.

Відповідач у якості підстави для скасування заочного рішення у відповідній заяві посилається на неповідомлення його належним чином про розгляд справи. Разом з тим, зазначені обставини не приймаються судом до уваги, оскільки з боку суду було вжито достатніх заходів для повідомлення відповідача про судовий розгляд.

Крім того, для скасування заочного рішення необхідно встановити не лише поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, що його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності двох умов можна вважати, що наявні підстави для скасування заочного рішення і призначення справи до розгляду у загальному порядку.

Однак, в заяві про перегляд заочного рішення не вказано обставин, які мають саме істотне значення для правильного вирішення справи.

На підставі наведеного, суд приходить до висновку про те, що заяву про перегляд заочного рішення слід залишити без задоволення.

Відповідно до ч. 4 ст. 287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 287, 288 ЦПК України, суд,-

постановив:

Заяву представника відповідача - адвоката Білоуса А.В. про перегляд заочного рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 03.09.2019 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» про захист прав споживача та стягнення коштів за договором депозиту та грошових коштів на картковому рахунку - залишити без задоволення.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає, однак відповідач вправі оскаржити заочне рішення суду в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дати постановлення ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя В.С. Хоменко