Справа № 375/2023/18
Провадження № 2/375/19/19
19.03.2019 Рокитнянський районний суд Київської області в складі:
головуючого судді - Литвина О.В.
за участю секретаря - Юрченко Л.В.,
розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін у приміщенні суду в смт. Рокитне цивільну справу за позовом приватного акціонерного товариства «Київобленерго" до ОСОБА_1
про відшкодування збитків, завданих внаслідок порушення правил користування електричною енергією, -
Звернувшись до суду із позовом, позивач посилається на те, що 28.11.2017 при перевірці уповноваженими працівниками Рокитнянського РП у відповідності до вимог п. 37 Правил користування електричною енергією для населення об'єкту, розташованого за місцем проживання відповідача, було виявлено порушення правил користування електричною енергією. А саме, виявлено факт викручування шунтуючої перемички у лічильнику, що у свою чергу призводило до зупики обертання лічильного механізму. Внаслідок таких дій споживача електроенергія, що споживалась, не враховувалась приладом обліку і що знайшло своє відображення у акті № К 040425. Акт порушення було складено у присутності особи члена сімї споживача ОСОБА_2, який з порушенням погодився, підписавши акт без заперечень.
09.01.2018 комісією з розгляду актів прийнято рішення ( протокол № 069) про визначення та нарахування вартості обліку необлікованої електричної енергії внаслідок порушення споживачем Правил КЕЕН, яка відповідно до Методики, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 року № 562, складає 4 743.48 грн.
Просить стягнути з відповідача на свою користь загальну суму завданної шкоди в розмірі 4 743.48 грн. та понесені у справі судові витрати в розмірі 1762.00 грн..
Позивач, будучи належним чином повідомленою про час та місце розгляду справи, в судове засідання свого представника не направив. Разом з тим, представник позивача за довіреністю Матинченко Н.М. подала до суду письмову заяву, якою позов підтримує просить розглянути справу за її відсутності та не заперечує проти заочного розгляду справи на разі неявки у судове засідання відповідача.
Відповідач, будучи належним чином повідомленою про час та місце розгляду справи, повторно в судове засідання не з'явилася, про причину своєї неявки суд не повідомила, заяви про розгляд справи у своїй відсутності та відзиву на позов до суду не подала.
За викладеного суд ухвалює провести розгляд спору по суті у відсутності учасників справи на підставі наявних у справі доказів у порядку заочного провадження, що узгоджується із положеннями ст.ст. 223, 280 ЦПК України.
Фіксування судового засідання технічним засобом на разі неявки в судове засідання всіх учасників справи у відповідності до положень ст. 247 ЦПК України не здійснюється.
Дослідивши наявні у справі матеріали, суд приходить до наступного висновку.
Відповідно до вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Згідно з вимогами ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; як розподілити між сторонами судові витрати; чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого 02.06.1998 Рокитнянською ДНК Київської області є власником житлового будинку, розташованого в АДРЕСА_1.
28.11.2017 при перевірці уповноваженими працівниками Рокитнянського РП у відповідності до вимог п. 37 Правил користування електричною енергією для населення об'єкту, розташованого в АДРЕСА_1, було виявлено порушення правил користування електричною енергією. А саме, виявлено факт свідкручування шунтуючої перемички електричного лічильника, що у свою чергу призвело до зупинки лічильного механізму і, як наслідок, облік спожитої електричної енергії не здійснювався.
За результатами перевірки працівниками позивача у присутності осіб, які проживали у будинку а саме ОСОБА_4 та ОСОБА_2 було складено акт про порушення № К 040425 від 28.11.2018, з яким вони були ознайомленні під підпис. Зауважень з приводу його змісту вони не висловили. При проведенні перевірки застосовувалась фотофіксація.
На засіданні комісії енергопостачальника по розгляду акту № К 040425 від 28.11.2017, на яке викликалася, але не з'явилася власник будинку (відповідач у справі ОСОБА_1.), було встановлено її причетність до порушень правил користування електричною енергією, визначено обсяг та вартість необлікованої електричної енергії за період з 30.05.2017 по 28.11.2017. Копію протоколу разом з розрахунком величини вартості та розрахункові документи для оплати недорахованої електроенергії та/або збитків було направлено відповідачу поштою 10.01.2018.
Надіслані на адресу відповідача повідомлення про оплату по акту порушення № к 040425 за січень 2018 від 09.01.2018 залишилися бути без реагування відповідача.
Судом також встановлено, що договір про користування електричною енергією на будинок АДРЕСА_1 відповідачем після успадкування будинку переукладений не був. Такий договір був укладений між сторонами спору після виявлення порушення а саме 04.12.2017 під № 200099006. Разом з тим, суд вважає, що відповідно до встановлених обставин спору споживачем електричної енергії у вказаного будинку на час виявлення порушення є власник будинку ОСОБА_1. тобто відповідач у справі.
Викладене підтверджується дослідженими судом письмовими доказами по справі, якими є:
- копія акту про порушення № К 040425 від 28.11.2017 із фотознімками;
- копія розрахунку по акту про порушення № К 040425 від 28.11.2017;
- копія протоколу № 069 від 09.01.2018 засідання комісії по розгляду акту про порушення Правил користування електроенергією про порушення № К 040425 від 28.11.2017 ;
- копія повідомлення про оплату за січень 2018 від 09.01.2018 по акту про порушення № К 040425 від 28.11.2017 ;
- копія повідомлення про вручення відповідачу розрахунку по акту про порушення, повідомлення про оплату за січень 2018 та копії протоколу засідання комісії № 069 від 09.01.2018;
- копія Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухме майно та Реєстру прав власності на нерухме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна щодо об'єкта нерухомого майна;
- копія договору про користування електричною енергією № 200099006 від 04.12.2017, укладеного між сторонами спору.
Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Аналогічні положення містяться у ст. 19 ЦК України, за якими суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.
За вимогами ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов'язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов'язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
Відповідно до положень статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Відповідно до статті 81 зазначеного вище Кодексу кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього Кодексу.
Згідно ст. 83 ЦК України сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду.
Під час розгляду цієї цивільної справи судом були створені всі умови для реалізації прав та виконання обов»язків учасниками судового розгляду, у тому числі й в частині подання ними доказів та заяви клопотань.
З огляду на вищенаведене, суд розглядає справу на підставі тих доказів, які є у матеріалах справи і вважає, що їх достатньо для розгляду спору по суті.
Судом встановлено між сторонами спору виникли правовідносини у сфері постачання та споживання електроенергії, які регулюються статтею 714 ЦК України, Законом «Про електроенергетику», Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постновою Кабінету Міністрів України № 1357 від 6 липня 1999 року (надалі ПКЕЕН), Порядком визначення розміру і відшкодування збитків, завданих електропостачальнику внаслідок розкрадання електричної енергії, затвердженим постановою Кабінету міністрів України № 122 від 8 лютого 2006 року, Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕ № 562 від 4 травня 2006 року (далі Методика), чинними на час виниклення спірних правовідносин.
Відповідно до частини 1 статті 26 Закону «Про електроенергетику» споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником.
Відповідно до п. 7 ПКЕЕН для споживання електроенергії новий наймач (власник) квартири або іншого об'єкта повинен звернутися до енергопостачальника для укладення договору про користування електричною енергією.
Разом з тим, як вбачається із встановлених обставин спору, відповідач у справі ОСОБА_1, успадкувавши житловий будинок АДРЕСА_1, стала у відповідності до ст. 12 ЦК України використовувати всі права власника щодо останнього та нести тягар по утриманню останнього, як це передбачають положення статті 322 цього Кодексу та зобов'язана була звернутися до електропостачальника для укладення договору про користування електричною енергією. Однак такого свого обов'язку відповідач не виконала.
Утримання будинку відповідно до вимог чинного законодавства і в тому числі положень ЗУ «Про житлово-комунальні послуги», передбачає отримання комунальних послуг, одним із видів яких відповідно до статті 13 цього Закону є електропостачання.
Відповідно до частини 2 статті 27 Закону «Про електроенергетику» правопорушеннями в електроенергетиці є, зокрема, крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку;
Правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність (ч. 1 ст. 27 Закону).
Згідно з пунктом 48 ПКЕЕН споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію; порушення правил користування електричною енергією; ухилення або несвоєчасне виконання рішень та приписів Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження приладу обліку; розукомплектування та пошкодження об'єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об'єктів; насильницькі дії, що перешкоджають посадовим особам енергопостачальника виконувати свої службові обов'язки.
Пунктом 53 ПКЕЕН визначено, що У разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об'єкта або має право користуватися цим об'єктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження.
Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.
Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.
Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів.
Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність споживача до порушення цих Правил.

У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та Методики.

У разі відмови побутового споживача від сплати вартості необлікованої електричної енергії енергопостачальник звертається з позовом до суду.

Вказані вимоги закону позивачем дотримані.

Відповідно до п. 3.1.3 Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕН, зокрема, пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, використання фазозсувного трансформатора тощо (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу (власнику або наймачу об'єкта) приладів обліку, установлених пломб та індикаторів);

Факт встановлення 28.11.2017 порушень правил користування електроенергією, а саме порушень, зазначених у пункті 3.1.3 Методики, що є підставою для розрахунку збитків за пунктами 3.4 Методики, оформлений позивачем належним чином. Проведений позивачем розрахунок збитків від розкрадання відповідачем електричної енергії сумнівів у суду не викликає. Відсутність на час виявлення порушення укладеного між сторонами спору договору про користування електричною енергією не звільняє відповідача від відповідальнсті за порушення Правил користування електричною енергією з огляду на положення ч. 4 ст. 319 ЦК України в тім, що власність зобов'язує.

Окрім того, під час розгляду справи ОСОБА_1 не скористала своїм правом заперечувати проти позову (подати відзив) та не спростувала фактичного споживання електричної енергії поза приладом обліку в будинку, що належить їй на праві власності, яка поставлялася позивачем без укладення відповідного договору, а тому суд вирішує спір на підставі наявних у справі доказів.

За викладених встановлених судом обставин слід прийти до висновку, що на час виявлення порушення правил користування електроенергією між сторонами спору склалися фактичні договірні відносини.

Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними діями фізичної особи щодо майна юридичної особи відшкодовується в повному обсязі особою яка її завдала.

Відповідач не скористався своїм правом заперечувати проти доводів позову, тоді як, на переконання суду позивачем доведено свої позовні вимоги, а тому підсумовуючи викладене, оцінючи за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні кожного отриманого у справі доказу зокрема та належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку про доведеність обставин позову і порушене право позивача підлягає судовому захисту шляхом стягнення з відповідача на користь позивача в рахунок відшкодування заподіяної шкоди в розмірі 4 743.48 грн.

Понесені позивачем по справі судові витрати по сплаті судового збору в сумі 1762.00 грн. у відповідності до вимог ст. 141 ЦПК України підлягають відшкодуванню на його користь за рахунок відповідача.

Керуючись ст. 27 Закону України «Про електроенергетику», ст. 1166 ЦК України, п.п. 37, 48, 53 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених потановою КМ України від 26.07.1999 року № 1357, Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕ № 562 від 4 травня 2006 року, ст.ст. ст. 4, 12, 13, 19, 76-83, 141, 263-265, 279, 280, 281 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов приватного акціонерного товариства «Київобленерго" до ОСОБА_1 про відшкодування збитків, завданих внаслідок порушення правил користування електричню енергією задовольнити.

Стягнути із ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_1, номер картки платника податків НОМЕР_1, адреса місця реєстрації: АДРЕСА_2) на користь приватного акціонерного товариства „Київобленерго" (м.Київ, вул. Стеценка, 1-А, рахйнок № 4279 в ПАТ "Державний ощадний банк України", МФО 322669, код 23243188) в рахунок відшкодування завданих збитків 4 743 (чотири тисячі сімсот сорок три) гривні 48 копійок.

Стягнути із ОСОБА_1 на користь приватного акціонерного товариства „Київобленерго" ( м.Київ, вул.Стеценка, 1-а, рахунок № 7308 у філії ПАТ "Альфа-Банк", МФО 300346, ) в рахунок відшкодування судових витрат 1762 (одну тисячу сімсот шістдесят дві) гривні 00 копійок.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржено відповідачем в загальному поряду, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

Апеляційна скарга на рішення суду подається через суд першої інстанції протягом тридцяти днів з дня його ухвалення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.В. Литвин

Рішення набрало законної сили "___"_____________________________20___