У Х В А Л А

про залишення позову без розгляду

16 жовтня 2019 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі судді Гребенюка В.В., за участю секретаря судового засідання Добривечір А.О., розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про позбавлення батьківських прав, -

В С Т А Н О В И В :

Представник позивача ОСОБА_3 звернувся до суду із вищезазначеним позовом.

Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 12.11.2018 р. провадження по справі відкрито та справу призначено до судового розгляду на 13.12.2018 р. (а.с. 23).

13.12.2018 р. стороною відповідача через канцелярію Подільського районного суду м. Києва подано відзив на позовну заяву (а.с. 29-31).

В судове засідання 13.12.2018 р. позивач не з`явилася, представник позивача в цей же день електронною поштою подала заява про відкладення розгляду справи (а.с. 53), через відмову попереднього представника ОСОБА_3 представляти інтереси позивача.

Щодо листування електронною поштою, суд зазначає, що відповідно до абз.1 ч. 9 ст. 14 ЦПК України, суд проводить розгляд справи за матеріалами судової справи в електронній формі. Процесуальні та інші документи і докази у паперовій формі не пізніше трьох днів з дня їх надходження до суду переводяться в електронну форму та долучаються до матеріалів електронної судової справи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Абзацом 1 ч. 8 ст. 43 ЦПК України встановлено, що якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника).

Так, заяву представником позивача про відкладення судового засідання, було направлено на електронну пошту суду, яка не містить електронного цифрового підпису, у відповідності до згаданих норм ЦПК України та ч. 1 ст. 5 ЗУ «Про електронні документи та електронний документообіг», де визначено, що електронний документ - документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа. Для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа (ч. ч. 1,2 ст. 6 зазначеного Закону). Відповідно до ч. 1 ст. 7 Закону оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі, з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронний цифровий підпис". Згідно ст. 1 ЗУ «Про електронний цифровий підпис» електронний цифровий підпис - вид електронного підпису, отриманого за результатом криптографічного перетворення набору електронних даних, який додається до цього набору або логічно з ним поєднується і дає змогу підтвердити його цілісність та ідентифікувати підписувача. Електронний цифровий підпис накладається за допомогою особистого ключа та перевіряється за допомогою відкритого ключа.

Представником позивача за первісним позовом надіслана заява, складена й відправлена без накладення електронного цифрового підпису, а відтак, у суду була відсутня можливість ідентифікувати автора.

Однак, судове засідання, призначене на 07.03.2019 р. судом було відкладено.

16.05.2019 р. стороною відповідача через канцелярію Подільського районного суду м. Києва подано клопотання про долучення доказів (а.с. 65-67).

В судове засідання 26.06.2019 р. сторони не з`явились, про причини неявки суд не повідомили, про день, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, заяв про розгляд справи за їх відсутність не надходило, при цьому, судова кореспонденція адресована представнику позивача повернулась з відміткою «адресат відсутній» (а.с. 78,79), у зв`язку з чим, справу було відкладено на 16.10.2019 р.

17.08.2019 р. від представника позивача ОСОБА_3 надійшло клопотання про залучення до участі у справі третьої особи.

В судове засідання 16.10.2019 р., позивач та її представник повторно не з`явились, про причини неявки суд не повідомили, заяв про розгляд справи у їх відсутність не надали, судова повістка адресована представнику позивача ОСОБА_3 повторно повернулась неврученою з поміткою: «інші причини не дали змогу виконати щодо пересилання поштового» (а.с. 82-83).

Вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що заява підлягає залишенню без розгляду з наступних підстав.

Приписами частини 1 статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Суд вжив всіх заходів для належного повідомлення позивача за адресою, що зазначена у позовній заяві. Про причину неявки або про зміну місця проживання позивач суду не повідомив.

В судове засідання позивач та її представник не з`явилися, про причини неявки суду не повідомили, заяв та/або клопотань про перенесення судового засідання не надходило. При цьому, зміну представників позивача може бути спрямовано на затягування розгляду справи в суді.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, кожен при вирішенні питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на справедливий і відкритий розгляд упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Законодавець у ст. 121 ЦПК України стосовно розумності процесуальних строків вказав, що строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню цивільного судочинства.

В контексті ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, яка поряд з практикою Європейського Суду з прав людини, є джерелом права в Україні «розумність тривалості провадження повинна оцінюватися у світлі обставин справи та з огляду на наступні критерії: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів влади та важливість предмета спору для заявника».

Являючись ініціатором даного позовного провадження позивач повинен приймати заходи для всебічного та об`єктивного розгляду справи з дотриманням розумних строків, не порушувати баланс захисту як своїх прав, так і прав відповідача.

У своїй практиці Європейський суд неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у 6 § 1 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання, шляхом застосування національного законодавства. Суд приймає рішення щодо дотримання вимог Конвенції, переконавшись у тому, що право доступу до суду не обмежується таким чином чи такою мірою, що сама суть права буде зведена нанівець. Крім того, подібне обмеження не буде відповідати ст. 6 § 1, якщо воно не переслідує легітимної мети та не існує розумної пропорційності між використаними засобами та поставленою метою.

Так, Європейський суд з прав людини відхилив скаргу заявника на порушення права доступу до суду, оскільки він не виявив належної зацікавленості у розгляді своєї справи (остаточне рішення у справі «Каракуця проти України» від 16.05.2017 р.), про що, зокрема, свідчить те, що він не звертався до суду за інформацією щодо її стану розгляду.

Листом Верховного Суду України від 25.01.2006 № 1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Згідно із п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання та від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 р. у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Позивач має сприяти розгляду справи, оскільки він є найбільш зацікавленим в її розгляді.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач, звернувшись до суду з вищевказаним позовом, в судові засіданні на призначений день, час та місце розгляду справи не з`являлася, явку свого представника в судові засідання, з урахуванням перебування на тимчасового окупованій території України, не забезпечила, не цікавилася ходом справи, заяв чи клопотання про розгляд справи у відсутність сторони позивача суду не надала.

З огляду на те, що позивач повторно не з`явилася в судове засідання та не подала заяву про розгляд справи за її відсутності, а відтак, вищевказаний позов підлягає залишенню без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Залишення позову без розгляду не позбавляє позивача права повторного звернення до суду для захисту своїх порушених прав та охоронюваних законом інтересів в установленому законом порядку.

На підставі викладеного, керуючись п. 3 ч.1 ст. 257, ст. ст. 258-260, 353 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про позбавлення батьківських прав - залишити без розгляду;

Роз`яснити позивачу, що залишення заяви без розгляду не позбавляє права повторного звернення до суду в порядку, встановленому законом;

Копію ухвали надіслати учасникам справи;

Ухвала може бути оскаржено до Київського апеляційного суду через Подільський районний суд м. Києва. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення (враховуючи положення п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України). У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя В.В. Гребенюк