Провадження №: 2-зз/752/23/19
У Х В А Л А

14.01.2019 року Голосіївський районний суд міста Києва,

у складі головуючого по справі судді - Мазура Ю.Ю.,

за участю секретаря - Процюка Б.Б.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києві заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі №752/15110/15-ц за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу,-

В С Т А Н О В И В:

24.12.2018 до Голосіївського районного суду м.Києва надійшла заява від ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову, застосованих ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 02.10.2015 у справі №752/15110/15-ц, у вигляді накладення арешту на нерухоме майно, що на праві власності належить ОСОБА_2 у межах суми боргу.

В обґрунтування заяви зазначив, що ухвалою Голосіївського районного суду м.Києва від 02.10.2015 у справі №752/15110/15-ц було накладено арешт на рухоме та нерухоме мано, яке буде виявлено державним виконавцем під час виконання ухвали суду, що на праві власності належить ОСОБА_2 . За твердженням заявника, на теперішній час ОСОБА_2 повністю виконав рішення суду та повернув заявнику суму боргу у розмірі 364496,00 грн., у зв`язку з чим відпали обставини, які були підставою для накладення арешту на майно.

Того ж дня, від відповідача ОСОБА_2 надійшло клопотання про скасування заходів забезпечення позову аналогічного змісту.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає необхідним відмовити у задоволенні заяви, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 158 ЦПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Відповідно до ч. 4 ст. 158 ЦПК України, за результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала.

Відповідно до ст. 149 ЦПК України, забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних права бо інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду. З огляду на зміст зазначеної норми, метою вжиття таких заходів є забезпечення реального виконання відповідного рішення суду.

Метою вжиття заходів забезпечення позову є охорона матеріально-правових інтересів позивача, які гарантують за його позовом реальне виконання позитивно прийнятого рішення, у разі прийняття такого.

Забезпечення позову покликано, не порушуючи принципів змагальності і процесуального рівноправ`я сторін, на вжиття негайних заходів, направлених на недопущення утруднення чи неможливості виконання судового рішення, а також перешкодити спричиненню значної шкоди заявнику.

Відповідно до роз`яснень, даних у п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22.12.2006 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер та діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті.

У свою чергу, доводи ОСОБА_1 та ОСОБА_2 викладені у їх заявах, не спростовують необхідності скасування вжитого заходу забезпечення позову у справі та є необґрунтованими та безпідставними, оскільки останніми не надано жодних документів, які підтверджували б виконання рішення суду та закриття виконавчого провадження, а також не надано документів, які б вказували на перелік майна на яке було накладено арешт.

Враховуючи викладене, а також приймаючи до уваги те, що сторонами не надано документів в обґрунтування викладеної ними позиції, суд не вбачає підстав для скасування заходів забезпечення позову, у зв`язку з чим у задоволенні заяв про скасування заходів забезпечення позову слід відмовити.

Керуючись ст.ст.158, 260 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 та клопотання ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову застосованих ухвалою Голосіївського районного суду м.Києва від 02.10.2015 у цивільній справі №750/15110/15-ц - відмовити.

Ухвала суду може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення шляхом подачі апеляційної скарги через Голосіївський районний суд м. Києва.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Ю.Ю. Мазур