Ухвала

14 березня 2019 року

м. Київ

справа № 623/2115/17

провадження № 61-4986ск19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Курило В. П. розглянув касаційну скаргу акціонерного товариства «Харківобленерго», подану адвокатом Комаровою Оленою Миколаївною, на рішення Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 12 вересня

2018 року та постанову Харківського апеляційного суду від 08 лютого

2019 року у справі за позовом ОСОБА_2 до акціонерного товариства «Харківобленерго» про відшкодування заробітної плати, втраченої внаслідок втрати професійної працездатності,

ВСТАНОВИВ:

07 вересня 2017 року ОСОБА_2 звернувся до суду, з урахуванням доповнених позовних вимог, до акціонерного товариства «Харківобленерго» (далі -

АТ «Харківобленерго») про відшкодування заробітної плати, втраченої внаслідок втрати професійної працездатності, в розмірі 6 487,16 грн щомісячно, починаючи з 01 травня 2017 року по 01 травня 2019 року та стягнення судових витрат.

Позовні вимоги мотивовано тим, що 18 грудня 2000 року на автодорозі Київ-Харків-Довжанський з вини водія АК «Харківобленерго», який керував автомобілем марки «ГАЗ-5327», який належав відповідачу, сталася дорожньо-транспортна пригода, внаслідок якої позивач отримав тяжкі тілесні ушкодження, втратив працездатність, йому було встановлено ІІІ групу інвалідності. В подальшому ОСОБА_2 був звільнений в запас Збройних Сил України на підставі пункту «б» статті 63 (через хворобу) Положення про проходження служби рядовим та начальницьким складом ОВС України

від 29 липня 1991 року № 114 з посади міліціонера ППСМ Ізюмського МРВ УМВС України в Харківській області.

У зв?язку з наведеним, ОСОБА_2 просив суд стягнути з відповідача втрачену ним заробітну плату в розмірі 6 487,16 грн щомісячно, починаючи з

01 травня 2017 року по 01 травня 2019 року.

Рішенням Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від

12 вересня 2018 року позовні вимоги ОСОБА_2 задоволено.

Стягнуто з АТ «Харківобленерго» на користь ОСОБА_2 втрачену заробітну плату в розмірі 6 487,16 грн щомісячно, починаючи з 01 травня 2017 року по 01 травня 2019 року.

Вирішено питання розподілу судових витрат.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, АТ «Харківобленерго» оскаржило його в апеляційному порядку.

Постановою Харківського апеляційного суду від 08 лютого 2019 року апеляційну скаргу АТ «Харківобленерго» залишено без задоволення.

Рішення Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 12 вересня 2018 року залишено без змін.

06 березня 2019 року через засоби поштового зв'язку представник

АТ «Харківобленерго» ? адвокат Комарова О. М. звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 12 вересня 2018 року та постанову Харківського апеляційного суду від 08 лютого 2019 року та ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог

ОСОБА_2 В у повному обсязі, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права.

Вивчивши касаційну скаргу та додані до неї матеріали, Верховний Суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження, оскільки касаційна скарга подана на судові рішення у малозначній справі, що не підлягають касаційному оскарженню.

Частиною третьою статті 3 ЦПК України передбачено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах, крім випадків, якщо: а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.

Відповідно до пункту 1 частини шостої статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Прожитковий мінімум для працездатних осіб вираховується станом на

01 січня календарного року, в якому подається скарга (частина дев'ята статті 19 ЦПК України).

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» встановлено, що з 01 січня 2019 році прожитковий мінімум на одну працездатну особу становить 1 921,00 грн.

Предметом позову у справі № 623/2115/17 є відшкодування заробітної плати, втраченої внаслідок втрати професійної працездатності, в розмірі 6 487,16 грн щомісячно, починаючи з 01 травня 2017 року по 01 травня

2019 року.

Таким чином ціна позову у даній справі не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб 192 100,00 грн (1 921,00 грн х 100).

У касаційній скарзі представник АТ «Харківобленерго» ? адвокат

Комарова О. М., керуючись підпунктом «в» пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, посилається на те, щодана справа має виняткове значення для АТ «Харківобленерго».

Посилання заявників у касаційній скарзі на частину третю статті 389 ЦПК України є безпідставними.

Малозначна справа є такою в силу вимог закону, тому незалежно від того визнавав її такою суд першої чи апеляційної інстанції, ураховуючи, що частина шоста статті 19 ЦПК України належить до Загальних положень цього Кодексу, які поширюються й на касаційне провадження, Верховний Суд вважає за можливе визнати цю справу малозначною.

Національні суди мають вибирати способи такого тлумачення, які зазвичай можуть включати акти законодавства, відповідну практику, наукові дослідження тощо (VOLOVIK v. UKRAINE, № 15123/03, § 45, ЄСПЛ, 06 грудня 2007 року).

Однією з основних засад судочинства є забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у випадках, встановлених законом (пункт 8 частини другої статті 129 Конституції України, пункт 9 частини третьої статті 2 ЦПК України).

Спосіб, у який стаття 6 Конвенції застосовується до апеляційних та касаційних судів, має залежати від особливостей процесуального характеру, а також до уваги мають бути взяті норми внутрішнього законодавства та роль касаційних судів у них. Вимоги до прийнятності апеляції з питань права мають бути більш жорсткими ніж для звичайної апеляційної скарги. З урахуванням особливого характеру ролі Верховного Суду, як касаційного суду, процедура, яка застосовується у Верховному Суді може бути більш формальною (LEVAGES PRESTATIONS SERVICES v. FRANCE, № 21920/93, § 45, ЄСПЛ, від 23 жовтня 1996 року; BRUALLA GOMEZ DE LA TORRE v. SPAIN,

№ 26737/95, § 37, 38, ЄСПЛ, від 19 грудня 1997 року).

Верховним Судом досліджено та взято до уваги: ціну позову, предмет позову, складність справи, а також значення справи для сторін і суспільства й не встановлено випадків, передбачених пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України.

Відповідно до вимог пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

Оскільки доводи касаційної скарги не свідчать про наявність підстав, передбачених пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, оскаржені судові рішення прийнято у малозначній справі, ціна позову в якій не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження, оскільки касаційна скарга подана на судові рішення, які не підлягають касаційному оскарженню.

Керуючись статтями 19, 389, 394 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою акціонерного товариства «Харківобленерго», подану адвокатом Комаровою Оленою Миколаївною, на рішення Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 12 вересня 2018 року та постанову Харківського апеляційного суду від 08 лютого 2019 року у справі за позовом ОСОБА_2 до акціонерного товариства «Харківобленерго» про відшкодування заробітної плати, втраченої внаслідок втрати професійної працездатності.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя В. П. Курило