У Х В А Л А

21.01.2019 р. м. Жмеринка

Суддя Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області Саландяк О.Я., отримавши та вивчивши заяву ОСОБА_1, за участі зацікавлених осіб Жмеринської міської ради Вінницької області, ОСОБА_2, ОСОБА_3, про встановлення факту, що має юридичне значення ,-

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про встановлення факту родинних відносин, а саме, факту належності йому правовстановлюючого документу.

Ухвалою Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області від 27.11.2018 року вказану заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків тривалістю три дні з дня отримання ухвали.

Як недоліки судом визначено не зазначення заявником того, з якою метою йому необхідно встановити даний факт, які правові наслідки породжує встановлення даного факт для заявника; розбіжності у даних паспорта, на які він посилається, ненадання суду свідоцтва про народження, виходячи із дати народження та дати видачі свідоцтва про право власності на квартиру, суперечності в адресі заявника.

Позивачу ОСОБА_1 тричі за вказаною ним адресою (вул. Чигорина, 3/1 м. Жмеринка Вінницької області) направлялася копія ухвали суду від 27.11.2018 року для усунення недоліків, однак кожного разу поштові відправлення поверталися до суду із відміткою «за закінченням встановленого строку зберігання».

Визначені в ухвалі від 27.11.2018 року недоліки заяви не усунуто.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов'язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 03.04.2008 р. у справі «Пономарьов проти України», зазначає, що на осіб, які беруть участь у справі, покладається обов'язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду і не допускати свідомих маніпуляцій та ухилень від отримання інформації про рух справи (рішення Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 р. заява №3236/03 у справі «Пономарьов проти України»).

У своїй практиці Європейський суд з прав людини вказує на те, що право на справедливий розгляд судом, яке гарантовано п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, має розумітися у світлі преамбули Конвенції, у відповідній частині якої зазначено, що верховенство права є спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу res judicata - принципу остаточності рішень суду (рішення у справі «Рябих проти Росії»).

При цьому, слід зазначити, що встановлення законом процесуальних строків передбачено з метою дисциплінування учасників процесу та своєчасного виконання ними передбачених Цивільним процесуальним кодексом України певних процесуальних дій.

Інститут строків в цивільному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у цивільних відносинах, а також стимулює учасників процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Відповідно до частини третьої статті 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Відповідно до ч.5 ст. 185 ЦПК України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п'яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Враховуючи викладене, зважаючи, що визначені судом недоліки є перешкодою для відкриття провадження та прийняття заяви до розгляду, суд вважає необхідним визнати неотримання заявником ОСОБА_1 кореспонденції суду за вказаною ним же адресою, не повідомлення суд про зміну місця проживання, адреси за якою він може отримувати таку кореспонденцію та незясування долі поданої ним заяви до суду, як обставини, що свідчать про відсутність необхідності для вирішення питання, з приводу якого ним подано заяву, в судовому порядку, а тому, на підставі викладеного, суд приходить до висновку, що дану заяву слід повернути заявнику.

Керуючись статтями 185, 260, 353, п.п.15.5 п. 15 Перехідних положень ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

Заяву ОСОБА_1, за участі зацікавлених осіб Жмеринської міської ради Вінницької області, ОСОБА_2, ОСОБА_3, про встановлення факту, що має юридичне значення - вважати неподаною та повернути заявнику.

Повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду через Жмеринський міськрайонний суд Вінницької області протягом пятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Ухвала складена у повному обсязі та підписана суддею 21.01.2019 року.

Суддя О.Я. Саландяк