У Х В А Л А

іменем України

02 грудня 2019 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:

судді Саламон О.Б.

з участю секретаря судового засідання Вільховченко І.І.

заявника ОСОБА_1

представника заявника ОСОБА_2

позивача ОСОБА_3

розглянувши в відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення від 28.08.2019 р. по справі №754/16443/18 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про збільшення розміру аліментів, -

В С Т А Н О В И В:

17.10.2019 р. до суду від відповідача ОСОБА_1 надійшла заява про перегляд заочного рішення Деснянського районного суду м. Києва від 28.08.2019 р. по справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про збільшення розміру аліментів, з посиланням на те, що відповідач не прибув в судове засідання 28.08.2019 р., оскільки був вимушений терміново звернутись за медичною допомогою малолітній дитині, яку він виховує та яка перебуває на його утриманні. Зазначає, що це була перша неявка відповідача, у зв`язку з чим суд зобов`язаний був відкласти розгляд справи. Відзив відповідачем не поано бо він не є фахівцем в галузі права. При цьому, вимоги позивача вважає необґрунтованими, оскільки на утриманні у ОСОБА_1 , окрім доньки ОСОБА_4 , перебувають інші малолітні діти, а саме донька ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2. та син ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3. Зазначає, що його дохід є недостатнім для визначення розміру аліментів на доньку ОСОБА_4 в розмірі 1/4 частини всіх видів його заробітку (доходу) щомісячно. Просить суд скасувати заочне рішення, та ухвалити рішення про часткове задоволення позову, а саме стягнення з нього аліментів на утримання доньки ОСОБА_4 в розмірі 1/6 частини всіх видів його заробітку (доходу).

В судовому засіданні заявник та його представник вимоги заяви підтримали в повному обсязі, посилаючись на викладене в ній. При цьому, ОСОБА_1 зазначив, що не бажає надавати копії доказів про наявність в нього ще двох дітей до матеріалів справи.

позивач в судовому засіданні заперечувала щодо задоволення заяви про перегляд заочного рішення, посилаючись на її необґрунтованість.

Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступного.

Встановлено, що зочним рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 28.08.2019 р. №754/16443/18 змінено розмір аліментів, стягнутих з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 , на утримання спільної доньки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 06.04.2005 року в розмірі 350 грн. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 на утримання спільної доньки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , аліменти у розмірі 1/4 частини від усіх видів його заробітку (доходу), але не менше ніж 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку та не більше десяти таких прожиткових мінімумів для дитини відповідного віку, щомісяця з наступною індексацією відповідно до закону, починаючи з дня набрання рішенням законної сили і до досягнення дитиною повноліття.

Зокрема, згідно з ч. 1 ст. 288 заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Так, в процесі розгляду заяви про перегляд заочного рішення не встановлено обставин поважності неявки відповідача в судове засідання 28.08.2019 р., оскільки відповідач належним чином повідомлявся про розгляд справи, про що свідчить повідомлення про вручення поштового відправлення.

Доказів обставин викладених в заяві відповідачем до неї не додано, в суд не надходило.

Посилання сторони відповідача на те, що ОСОБА_1 не є юристом за фахом, що стало перешкодою в поданні відзиву на позов, суд оцінює критично, оскільки вбачається, що останнім 10.07.2019 р. отримано ухвалу суду від 12.06.2019 р. в якій зазначені строки подання відзиву, роз`яснено права учасників справи.

Враховуючи проміжок часу від дня отримання відповідачем повідомлення про дату та час розгляду справи (10.07.2019) до дати судового засідання (28.08.2019), в останнього було достатньо часу для звернення за правничою допомогою до фахівця, підготовку своєї позиції щодо спору.

При цьому, доказів наявності обставин, які б перешкоджали відповідачу звернутись за правовою допомогою вчасно, та подати до суду відзив на позовну заяву в терміни вказані в ухвалі суду, до суду не надано.

У ч. 4 ст. 10 ЦПК України і ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України (далі - Конвенція), та практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) як джерело права.

За змістом п. 1 ст. 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці зазначає, що обов`язок заявника полягає у тому, щоб проявити особливу сумлінність у захисті своїх інтересів та вживати необхідних дій для ознайомлення з ходом провадження (рішення у справі «Сухорубченко проти Росії» (Sukhorubchenko v. Russia), заява № 69315/01, пункт 48, від 10 лютого 2005 року; ухвала щодо прийнятності у справі «Гуржій проти України» (Gurzhyy v. Ukraine), заява № 326/03 від 01 квітня 2008 року).

Посилання на те, що відповідач є неосвіченим в галузі права не звільняє останнього від обов`язку добросовісного користування своїми процесуальними правами.

Отже, заява про перегляд заочного рішення не містить обставин поважності неявки відповідача в судове засідання по вказаній справі 28.08.2019 р., та не подання ним доказів на спростування вимог позову та заперечень (відзиву).

Зокрема, посилань на обставини невідповідності висновків суду, викладених в рішенні, вимогам законодавства чи обставинам справи, заява не містить.

Доказів існування на утриманні позивача ще двох неповнолітніх дітей до заяви не додано, під час розгляду заяви до неї не долучено.

Необхідно також відмітити, що викладені відповідачем обставини можуть мати визначальне значення при вирішенні спору про зменшення розміру аліментів, визначеного рішенням суду, що може бути предметом іншої цивільної справи.

Предметом вказаного позову є зміна способу стягнення аліментів з твердої грошової суми на частку від доходу, що є правом одержувача аліментів, у відповідності до ч. 3 ст. 181 СК України.

Отже, заява про перегляд заочного рішення не містить обґрунтованих заперечень щодо вимог позивача та доказів на підтвердження існування обставин, які могли б вплинути на рішення суду.

Враховуючи вказане, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні заяви про перегляд заочного рішення суду.

Керуючись ст. 288 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення від 28.08.2019 р. по справі №754/16443/18 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про збільшення розміру аліментів - відмовити.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет на веб-сайті суду: http://ds.ki.court.gov.ua/

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили негайно після її проголошення.

Заочне рішення може бути оскаржено в загальному порядку протягом 30 днів з дня постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення шляхом подання безпосередньо до Київського апеляційного суду апеляційної скарги.

До початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Деснянський районний суд міста Києва.

Повний текст ухвали суду складено 03.12.2019 р.

Суддя О.Б. Саламон