У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"04" грудня 2019 р. м. Київ

Дніпровський районний суд міста Києва у складі: головуючого - судді САВЛУК Т.В., за участі секретаря Бурячек О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщені Дніпровського районного суду міста Києва заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 14 лютого 2019 року, яке ухвалено в межах розгляду цивільної справи за позовом Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Провідна» до ОСОБА_1 про стягнення суми страхового відшкодування,

в с т а н о в и в :

14 лютого 2019 року Дніпровським районним судом м. Києва ухвалено заочне рішення про задоволення позову Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Провідна» до ОСОБА_1 про стягнення суми страхового відшкодування.

Присуджено стягнути з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Провідна» суму страхового відшкодування в розмірі 29762 гривні 42 копійки.

28 жовтня 2019 року відповідач звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 14 лютого 2019 року, обґрунтовуючи підстави для скасування заочного рішення суду відповідач посилається на те, що судом розглянуто справу у порядку спрощеного провадження без виклику сторін, однак відповідач не отримав ухвалу про відкриття провадження у справі та матеріали позовної заяви, тому не мав змоги подати відзив на позовну заяву та докази на спростування заявлених позовних вимог.

Представник відповідача - адвокат Бойко А.М. в судовому засіданні просив задовольнити заяву та скасувати заочне рішення суду, мотивуючи тим, що відповідач не був обізнаний про розгляд справи в суді, не отримав позовну заяву та ухвалу про відкриття провадження у цивільній справі, яка призначена до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін, що позбавило відповідача надати відзив на позов та долучити докази, які безпосередньо впливають на розгляд спору по суті, оскільки ухвалюючи рішення суд обмежився дослідженням доказів, які долучено позивачем до позовної заяви, в свою чергу відповідач має намір надати належні докази на спростування заявлених вимог в частині пред`явлення вимог до належного відповідача, зважаючи на наявність полісу обов`язкового страхування власників наземних транспортних засобів, який був чинний на момент дорожньо-транспортної пригоди, яка визнана страховиком страховим випадком.

Представник позивача - Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Провідна», в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд справи у відсутності представника.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши наведені відповідачем підстави для скасування заочного рішення, суд приходить до наступного.

Відповідно до ч.1 ст. 288 Цивільного процесуального кодексу України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто, за змістом вказаних положень чинного законодавства, скасування заочного рішення суду можливе за умов, що відповідач не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, та відповідач надає докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Наявність вищенаведених обставин повинна бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них, заочне рішення скасуванню не підлягає.

Відповідно до ст. 12 Цивільного процесуального кодексу України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Обґрунтовуючи заявлені вимоги щодо скасування заочного рішення, відповідач у поданій заяві посилається, зокрема на те, що він не отримав процесуальні документи, які ухвалено судом, а саме ухвалу про відкриття провадження у справі та рішення суду, у зв`язку з чим не мав змоги скористатись наданими відповідачу процесуальними правами, серед іншого подати відзив на позов та надати належні докази на спростування заявлених вимог, які стосуються предмету доказування в межах даного спору, що зумовлює доведення цих обставин лише під час розгляду справи по суті, що дає підстави скасувати заочне рішення та призначити справу до судового розгляду в порядку загального позовного провадження.

У відповідності до ч. 3 ст.287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що з урахуванням наведених відповідачем підстав для скасування заочного рішення та долучених письмових доказів, на дослідженні яких наполягає відповідач, які мають істотне значення для правильного вирішення спору, та враховуючи той факт, що обставини справи з`ясовуються судом на засадах змагальності, є підстави для скасування заочного рішення суду та призначити справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з викликом (повідомленням) сторін.

З`ясовуючи питання дотримання строків звернення відповідача із заявою про перегляд заочного рішення, суд враховує, що заява про скасування заочного рішення подана в межах строків, визначених ч.2 ст.284 Цивільного процесуального кодексу України, оскільки оскаржуване судове рішення відповідач не отримав, про що свідчить відсутність в матеріалах справи зворотного поштового повідомлення про отримання відповідачем копії судового рішення.

Враховуючи викладене та керуючись ст. ст. 284, 287, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

п о с т а н о в и в:

Заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 14 лютого 2019 року, яке ухвалено в межах розгляду цивільної справи за позовом Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Провідна» до ОСОБА_1 про стягнення суми страхового відшкодування, - задовольнити.

Заочне рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 14 лютого 2019 року, ухвалене в межах розгляду цивільної справи за позовом Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Провідна» до ОСОБА_1 про стягнення суми страхового відшкодування, - скасувати.

Розгляд справи проводити у порядку спрощеного позовного провадження з викликом учасників справи.

Призначити справу до розгляду на «23» січня 2020 року на 11.00 год., яке відбудеться у приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва (м. Київ, вул. О. Кошиця, 5, зал № 7).

Відповідач має право у п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву у порядку та з дотриманням вимог ст.ст. 178, 191 ЦПК України. Одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копію відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частини третьої - п`ятої ст. 178 Цивільного процесуального кодексу України, в якій позивач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених відповідачами у відзиві заперечень і мотиви їх визнання або відхилення.

Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі інтернетhttp://dn.ki.court.gov.ua.

Ухвала оскарженню не підлягає.

С у д д я