Справа № 351/2497/18
Номер провадження №2/351/184/19
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
12 березня 2019 року м.Снятин
Снятинський районний суд Івано-Франківської області
в складі : головуючого-судді Собка В.М.,
з участю секретаря Лакуста М.З.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Снятині цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виселення з житлового будинку, -
Позивачка звернулася до суду із позовом про виселення з належного їй будинку відповідача по справі ОСОБА_2, мотивуючи тим, що позивачка являється власницею будинку, АДРЕСА_1. У вищевказаному будинку зареєстрований та проживає ОСОБА_2, який являється зятем позивачки. Останній систематично зловживає алкоголем, влаштовує п'яні дебоші, вчиняє фізичне насильство щодо позивачки, в результаті чого притягувався до адміністративної відповідальності. Окрім того, відповідач жодним чином не бере участі в утриманні будинку, його ремонті, оплаті комунальних послуг, чим завдає позивачці значних матеріальних збитків. Проживання з відповідачем є нестерпним, у результаті чого у позивачки погіршилося самопочуття та виникають різні потреби із здоров'ям. На прохання позивачки переїхати проживати в інше житло відповідач відмовляється, а тому позивачка вимушена звернутися до суду з позовом про виселення відповідача.
Позивачка в судове засідання не з'явилася, подала до суду заяву, в якій позовні вимоги підтримала повністю, просила позов задоволити в повному обсязі, справу розглядати за її відсутності.
Відповідач, який належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, в судове засідання не з'явився повторно, а тому справу слід розглянути заочно у відсутності відповідача.
Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового засідання технічними засобами не проводилось.
Відповідно до ч.1 ст.280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з'явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Суд аналізуючи обставини встановлені в судовому засіданні та зібрані докази, а саме: згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності за ОСОБА_1 зареєстровано право власності на житловий будинок, з господарськими будівлями та спорудами, що знаходиться в АДРЕСА_1.
Згідно виписки з погосподарської книги від 22.08.2018 р. № 1077, ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_10 належить житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, що знаходиться, в АДРЕСА_1.
З довідки від 06.11.2018 р. № 1420, виданої Підвисоцькою сільською радою, слідує, що до складу сім'ї ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, входять ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 - голова д/г, ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2 - дочка, ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3 - син, ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_4- син, ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_5 - син, ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_6- зять, ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_11 - онук, ОСОБА_9, ІНФОРМАЦІЯ_7- онук, ОСОБА_10, ІНФОРМАЦІЯ_8 - онук.
З копій постанов Снятинського районного суду Івано-Франківської області, вбачається, що ОСОБА_2 неодноразово притягувався до адміністративної відповідальності за ст. 173-2 ч.1 КУпАП за що на останнього накладалися адміністративні стягнення .
Відповідно до ст.317 Цивільного кодексу України власникові належать права володіння, користування та розпорядженням своїм майном.
Частиною 1 статті 319 Цивільного кодексу України передбачено, що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.
Згідно до ст. 321 Цивільного кодексу України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
Відповідно до ст. 391 Цивільного кодексу України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.
Згідно ст. 109 Житлового кодексу України виселення із займаного жилого приміщення допускається з підстав, встановлених законом. Виселення проводиться добровільно або в судовому порядку.
Відповідно до ст. 157 ЖК УРСР членів сімї власника жилого будинку може бути виселено у випадках, передбачених частиною першою статті 116 цього Кодексу. Виселення провадиться у судовому порядку без надання іншого жилого приміщення.
Згідно ч. 1 ст. 116 ЖК УРСР якщо наймач, члени його сім'ї або інші особи, які проживають разом з ним, систематично руйнують чи псують жиле приміщення, або використовують його не за призначенням, або систематичним порушенням правил соціалістичного співжиття роблять неможливим для інших проживання з ними в одній квартирі чи в одному будинку, а заходи запобігання і громадського впливу виявились безрезультатними, виселення винних на вимогу наймодавця або інших заінтересованих осіб провадиться без надання іншого жилого приміщення.
Таким чином, в судовому засіданні було встановлено, що реєстрація в належному позивачці будинку відповідача, який систематично порушує правила суспільного співжиття, зловживає спиртними напоями, влаштовує сварки, погрожує фізичною розправою, нищить майно, принижує позивачку перед сусідами та родичами, порушує її права, як власника будинку, в можливості розпоряджатися своєю власністю на свій розсуд. Позивачка змушена нести додаткові фінансові витрати по утриманні будинку.
Виходячи з вищенаведеного вважаю, що позов підставний і підлягає до задоволення, оскільки в судовому засіданні на підставі вищевказаних доказів встановлено, що відповідач незаконно проживає в будинку, що належить на праві приватної власності позивачці, а тому його слід виселити з нього.
Також у відповідності до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивачки підлягають стягненню понесені позивачкою судові витрати - 704,80 грн.
На підставі викладеного та ст.ст. 116, 168 ЖК України, керуючись ст. ст. 12, 13, 81,141, 259, 263-265, 280-286 ЦПК України, -
Позов задовольнити. Виселити ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_9 з житлового будинку, який належить ОСОБА_1 і знаходиться по АДРЕСА_1.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_11 судовий збір в сумі 704, 80 грн.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів безпосередньо до Івано-Франківського апеляційного суду з дня його проголошення. У разі, якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя Снятинського районного суду Собко В.М.