РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун. № 759/10433/19

пр. № 2/759/5047/19

25 листопада 2019 року Святошинський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Скрипник О.Г.,

за участю секретаря - Ярошенко Т.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Дванадцятої київської державної нотаріальної контори, Київської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Позивачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 звернулися до суду з позовом до відповідачів Дванадцятої київської державної нотаріальної контори, Київської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Свої вимоги позивач мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивачів ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть виданим Відділом державної реєстрації смерті Головного територіального управління юстиції у м. Києві від 01.09.2018 року, серія НОМЕР_1 . Факт родинних відносин підтверджується свідоцтвом про народження ОСОБА_1 та ОСОБА_2

ОСОБА_1 вказує на те, що 28.03.2019 року він звернувся до Дванадцятої київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті померлого батька, однак, через пропуск встановленого законодавством строк - отримав відмову. У зв`язку з чим, позивач вимушений був звернутись до суду з вказаною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, зазначаючи, що пропустив строк з поважних причин, оскільки через стан здоров`я матері, яка є інвалідом другої групи та тривалий час перебуває на лікування, позивачі не могли вчасно приїхати для подачі заяви про прийняття спадщини.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 07.06.2019 року відкрито провадження у справі.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 08.10.2019 року було задоволено клопотання позивача про витребування у Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори спадкової справи, яка відкрита після померлого ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В судове засідання позивачі не з`явились, подали заяви про слухання справи у їх відсутності, вимоги позову підтримали.

Представник Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори в судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином, направили на адресу суду належним чином завірену копію спадкової справи після померлого ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , крім того надали заяву про слухання справи у відсутності їх представника.

Відповідач Київська міська рада в судове засідання свого представника не направили, повідомлялися належним чином, причини неявки суду не відомі.

Суд, розглянувши подані стороною документи, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає що позов підлягає задоволенню з наступник підстав.

В судовому засіданні встановлено, що позивач ОСОБА_1 є сином ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.8).

Позивач ОСОБА_2 є сином ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.9).

Після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 відкрилась спадщина на майно, яке належало спадкодавцю.

28.03. 2019 року ОСОБА_1 звернувся до Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, після смерті батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

28.03.2019 року Дванадцятою Київською державною нотаріальною конторою на підставі заяви про прийняття спадщини ОСОБА_1 була заведена спадкова справа № 504/2019 до майна ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

28.03.2019 року державний нотаріус Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори Черноморенко О.В. відмовив ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про прийняття спадщини за законом на спадкове майно, яке належало ОСОБА_3 , яка помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у зв`язку з тим, що ОСОБА_1 згідно зі ст.. 1270 ЦК України пропустив передбачений законодавством шестимісячний строк встановлений для прийняття спадщини після її смерті.

Судом встановлено, що позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 пропустили строк для прийняття спадщини з поважних причин, оскільки доглядають за хворою матір`ю, яка є інвалідом другої групи, що підтверджується Довідкою МСЕК та виписками з історії хвороби, потребує сторонньої допомоги для пересування, тривалого стаціонарного лікування, та як наслідок позивачі не могли вчасно приїхати для подачі заяви про прийняття спадщини.

Згідно ч.1 ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Статтею 1272 ЦК України встановлено, що у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно Правової позиції Верховного Суду України у справі № 6-85цс12, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Якщо ж у спадкоємця перешкод не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкову масу, то положення ч. 3 ст. 1272 ЦК України не застосовуються.

Листом Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» роз`яснено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Зі змісту п. 207 Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України вбачається, що письмову заяву про прийняття спадщини та відмову від неї може бути надіслано поштою (втратила чинність на підставі наказу Міністерства юстиції України № 296/5 від 22 лютого 2012 року). Надіслання заяви про прийняття спадщини поштою передбачено п. 3.5 гл. 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5.

Норми ст. 1272 ЦК щодо права на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини застосовуються до спадкоємців, право на спадкування яких виникло із набранням чинності ЦК.

Відповідно до ст. 1272 ЦК визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до змісту ст. 1272 ЦК позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається:

1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори;

2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Аналізуючи зібрані по справі докази в світлі наведених правових норм, суд вважає, що строк на звернення із заявою про прийняття спадщини пропущений з поважних причин.

Враховуючи викладене, суд вважає, що є всі підстави для задоволення позовних вимог ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Що стосується додаткового строку, що може бути встановлений для подання позивачем заяви про прийняття спадщини, то суд приходить до висновку про можливість встановлення строку в три місяці з дня набрання рішенням законної сили, який суд вважає достатнім для подання відповідної заяви.

Враховуючи наведене, суд задовольняє позовні вимоги в повному обсязі.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.3, 12, 258, 259, 265, 273, 315, 354, 355 ЦПК України, ст.ст.1270, 1272 ЦК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Дванадцятої київської державної нотаріальної контори, Київської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном у три місяці, з дня набрання рішенням суду законної сили.

Визначити ОСОБА_2 додатковий строк для прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном у три місяці, з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду через Святошинський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.Г. Скрипник