1Справа № 335/1639/17 2/335/729/2019
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
19 грудня 2019 року м. Запоріжжя
Орджонікідзевський районний суд м. Запоріжжя у складі: головуючого судді Воробйова А.В., за участю секретаря Барсукової В.В., розглянувши у залі суду у м. Запоріжжя в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи Комунальне підприємство „ Наше місто, КП „Запоріжремсервіс Запорізької міської ради, філія концерну „ Міські теплові мережі Вознесенівського району про стягнення матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири,
08.02.2017 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 , КП «Наше місто» про стягнення матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири.
06.03.2017 року ОСОБА_1 подано уточнену позовну заяву до ОСОБА_2 , третя особа КП «Наше місто» про стягнення матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири.
Ухвалою суду від 14.04.2017 року до участі у справі як третю особу без самостійних вимог щодо предмету спору залучено КП «Запоріжремсервіс» Запорізької міської ради.
Ухвалою суду від 19.06.2017 року до участі у справі як третю особу без самостійних вимог щодо предмету спору залучено філію концерну „ Міські теплові мережі Вознесенівського району.
В обґрунтування позову позивач вказує наступне.
Позивач є власником квартири АДРЕСА_1 . Відповідач проживає поверхом вище у квартирі АДРЕСА_2 того ж будинку. Зазначений будинок знаходиться на обслуговуванні по капітальним та поточним ремонтам у КП «Наше місто». В жовтні 2016 року квартиру позивача було затоплено в результаті розриву трубопроводу гарячого водопостачання в квартирі відповідача. Відповідач спочатку погодився відшкодувати завдану залиттям квартири позивач шкоду, але в подальшому відмовився з мотивів, що залиття відбулося з вини КП «Наше місто, яке займається обслуговуванням по ремонту капітальному та поточному мереж водопостачання.
Згідно з актом обстеження від 27.10.2016 року, складеного комісією КП «Наше місто», причиною затоплення було прорив трубопроводу гарячого водопостачання в квартирі АДРЕСА_2 . В зв`язку з тим, що раніше володілець квартири не звертався з питанням ремонту водопроводу і стався прорив труби.
Згідно з тим же актом, комісією було встановлено, що квартира позивача була повністю затоплена гарячою водою. В наслідок залиття квартири: зіпсована підлога площею 29 кв.м.; залито стіни і стелю кухні, кімнати, ванної та коридору; перегоріла електропроводка; вбудована кухонна стінка, а саме столешні зіпсовані, вбудована шафа купе зіпсована. Внаслідок залиття, квартира позивача потребує термінового поточного ремонту, оскільки мешкати в ній стало неможливою.
Факт завданої майну шкоди підтверджується також актом, який було складено 23.11.2016 року.
Затопленням також було зіпсовано вбудовану шафу, вартість відновлення 4500 грн., кухонні меблі, вартість відновлення 3800 грн. та електропроводка 1000 грн..
В судовому засіданні позивач позов підтримала, наполягаючи на підставах та обставинах, викладених у позові. Просить позов задовольнити повністю.
Відповідач позов не визнав. Вважає позовні вимоги необґрунтованими, не доведеними і такими, що не підлягають задоволенні. Суду пояснив, що дійсно мешкає та зареєстрований за адресом АДРЕСА_3 . Не заперечує, що 26 жовтня 2016 року відбулося залиття квартири позивача. Разом з тим, наполягає, що залиття квартири відбулося з не з його вини, а з вини КП «Наше місто», в обов`язки якого входить капітальний та поточний ремонт мережі водопостачання. Просить в задоволенні позову відмовити повністю.
Представник третьої особи КП «Наше місто» пояснив, що будинок, розташований за адресою АДРЕСА_4 Запоріжжя, вул. М.Гончаренко, 29 є власністю територіальної громади в особі Запорізької міської ради і знаходиться на балансі КП «Наше місто». Вважає, що відповідач є винним у залиття квартири позивача з тих підстав, що точка розподілу є місцем відповідальності між власником квартири, який несе відповідальність за утримання своїх санітарно-технічних приладів та комунікацій, а також несе обов`язок інформувати виконавця про виявлення несправностей в інженерних мережах та виконавцем послуг.
Представник третьої особи КП «Запоріжремсервіс» пояснив, що Відповідно до рішення Запорізької міської ради від 30.11.2016 року №90 «Про перейменування комунального підприємства «Виробниче ремонтно-експлуатаційне житлове об`єднання «8» в комунальне підприємство «Запоріжремсервіс Запорізької міської ради» КП «ВРЕЖО №8» перейменовано в КП «Запоріжремсервіс» ЗМР. Муніципальна аварійна служба створена у складі КП «Запоріжремсервіс» ЗМР відповідно до рішення Запорізької міської ради від 21.12.2016 року №60 «Про створення муніципальної аварійної служби та муніципальної служби з технічного обслуговування систем диспетчеризації ліфтів» і приступила до виконання покладених функцій з 01.01.2017 року. Беручи до уваги рішення Запорізької міської ради №90 від 30.11.2016 року та №60 від 21.12.2016 року, дату аварійної ситуації на трубопроводі у квартирі АДРЕСА_5 (26.10.2016 року), вважає, що КП «Запоріжремсервіс» не має відношення до справи.
Представник третьої особи Концерну «Міські теплові мережі» пояснив, що рішенням Запорізької міської ради №405 від 28.07.2016 року (із змінами відповідно до рішення Запорізької міської ради №442 від 15.08.2016 року), Концерну «Міські теплові мережі» надано дозвіл на виконання послуги з технічного обслуговування внутрішньобудинкових систем гарячого водопостачання, централізованого опалення, систем холодного водопостачання, водовідведення.
29.09.2016 року між Концерном «МТМ» та КП «Наше місто» укладено договір №08/2016/09 «Про технічне обслуговування мереж гарячого водопостачання та мереж централізованого опалення, предметом якого є технічне обслуговування мереж гарячого водопостачання та мереж централізованого опалення. Відповідно до умов договору, Концерн «МТМ» є виконавцем послуг, а КП «Наше місто» замовником послуг. Укладений договір не передбачає виконання робіт з поточного ремонту внутрішньобудинкових мереж та робіт з усунення аварійних ситуацій з послідуючим відшкодуванням завданих збитків.
Заслухавши доводи сторін по справі, пояснення представників третіх осіб, суд приходить до наступного висновку.
Відповідно до частин першої та другої статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).
Згідно з частинами першою та другою статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
Пунктом 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» передбачено, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню у повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.
Судом встановлено, що позивач є власником квартири АДРЕСА_1 . Відповідач проживає поверхом вище у квартирі АДРЕСА_2 того ж будинку. Зазначений будинок знаходиться на обслуговуванні по капітальним та поточним ремонтам у КП «Наше місто». В жовтні 2016 року квартиру позивача було затоплено в результаті розриву трубопроводу гарячого водопостачання в квартирі відповідача. Відповідач спочатку погодився відшкодувати завдану залиттям квартири позивач шкоду, але в подальшому відмовився з мотивів, що залиття відбулося з вини КП «Наше місто, яке займається обслуговуванням по ремонту капітальному та поточному мереж водопостачання.
Згідно з наданого позивачем акту обстеження, від 27.10.2016 року, складеного комісією КП «Наше місто», причиною затоплення було прорив трубопроводу гарячого водопостачання в квартирі АДРЕСА_2 на врізанні в квартиру (по різьбленню). В зв`язку з тим, що раніше володілець квартири не звертався з питанням ремонту водопроводу і стався прорив труби.
Згідно з тим же актом, комісією було встановлено, що квартира позивача була повністю затоплена гарячою водою. В наслідок залиття квартири: зіпсована підлога площею 29 кв.м.; залито стіни і стелю кухні, кімнати, ванної та коридору; перегоріла електропроводка; вбудована кухонна стінка, а саме столешні зіпсовані, вбудована шафа купе зіпсована. Внаслідок залиття, квартира позивача потребує термінового поточного ремонту, оскільки мешкати в ній стало неможливою.
Факт завданої майну позивача шкоди підтверджується також актом, який було складено 23.11.2016 року комісією КП «Наше місто».
Перевіряючи відповідність складених комісією КП «Наше місто» актів від 27.10.2016 року та від 21.11.2016 року, суд приходить до висновку, що вони не відповідають вимогам Правил, так як ці акти не містять відомостей про присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди, висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття тощо.
Крім того, частиною другою статті 24 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» передбачено, що балансоутримувач зобов`язаний забезпечити умови для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів згідно встановлених нормативів і правил та забезпечити відповідну експлуатацію і утримання майна, яке знаходиться на його балансі.
Відповідно до підпунктів 5, 10 пункту 32 Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 21 липня 2005 року № 630 (далі - Правила № 630), виконавець зобов`язаний проводити два рази на рік перевірку стану внутрішньобудинкових систем багатоквартирного будинку із складенням відповідного акта, утримувати внутрішньобудинкові мережі у належному технічному стані, здійснювати їх технічне обслуговування та ремонт.
Пунктом 2.1. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76 (далі - Правила № 76), передбачено, що система технічного огляду жилих будинків включає проведення планових та позапланових оглядів.
Відповідно до пункту 2.1.5 Правил № 76 до системи технічного огляду жилих будинків входить також профілактичне обслуговування будинків, яке є складовою технічного обслуговування і полягає в усуненні дрібних несправностей елементів будинків з метою забезпечення їх безперебійної роботи, а також попередження порушень санітарно-гігієнічних вимог до приміщень будинків, налагодження та регулювання окремих видів технічних пристроїв.
Періодичність проведення профілактичного обслуговування елементів жилих будинків та граничні строки невідкладної ліквідації виявлених несправностей елементів жилих будинків, а саме системи водопроводу, каналізації, гарячого водопостачання проводиться кожні 3-6 місяців.
Згідно з пунктом 5.3.4 Правил № 76 під час обслуговування системи водопроводу і каналізації необхідно, зокрема, регулярно проводити огляд санітарно-технічного устаткування, водопровідно-каналізаційних систем та будинкових засобів обліку та регулювання води на них, контролюючи промерзання трубопроводів, витік води та інше; здійснювати не рідше одного разу на рік профілактичне обслуговування запірної арматури (з прогонкою вентилів кранів), прочищення дворової та не рідше двох разів у рік - будинкової каналізаційної мережі; усувати засмічення в системі.
Оцінюючи надані докази, суд виходить з того, що внутрішньобудинковою системою гарячого, холодного водопостачання та централізованого опалення є система від зовнішньої стіни будинку (крім транзитних трубопроводів) до першої запірної арматури на відгалуженні від стояка або (у разі її відсутності) трійника (врізки) включно, що знаходиться у квартирі споживача (житлового приміщення у гуртожитку), нежитлового приміщення у житловому будинку (гуртожитку).
Пунктом 22 Типового договору про надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, точками розподілу, в яких здійснюється передача послуг від виконавця споживачеві у багатоквартирному будинку, послуги з постачання холодної та гарячої води є після першої водозапірної арматури на відгалуження від стояка у квартирі споживача.
З матеріалів справи убачається, що залиття квартири позивача сталося у зв`язку з пошкодженням труби внутрішньобудинкової системи гарячого водопостачання, про що свідчить зокрема фотографії, надані позивачем, а також поясненнями свідків ОСОБА_3 та ОСОБА_4 ..
Таким чином, підстави для покладення на відповідача відповідальності за шкоду, завдану позивачу розривом труби гарячого водопостачання яка відноситься до внутрішньо будинкової, а не внутрішньоквартирної системи водопостачання, відсутні.
Враховуючи вищевикладене, в задоволенні позову необхідно відмовити повністю.
Керуючись ст.ст. 12, 13, 76-82,89 ,263-265 ЦПК України, суд ,-
В задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи Комунальне підприємство „ Наше місто, КП „Запоріжремсервіс Запорізької міської ради, філія концерну „ Міські теплові мережі Вознесенівського району про стягнення матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири відмовити повністю.
Рішення суду може бути оскаржене до Запорізького апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя А.В. Воробйов