Провадження № 2/185/4588/19
У Х В А Л А

05 грудня 2019 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді Болдирєвої У.М.,

з участю секретаря судового засідання Муржиєвої І.О.

позивача ОСОБА_1

представника позивача адвоката Суботіної Н.М.

відповідача ОСОБА_2

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в м.Павлограді цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя,

В С Т А Н О В И В:

04 листопада 2019 року ОСОБА_1 звернувся з позовом до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя.

Позивач просить поділити в натурі спільне рухоме майно на загальну суму 96 300 грн зі стягненням з відповідача компенсації нерівності часток, стягнути з відповідача компенсацію 1/2 частки вартості ремонту, проведеного у квартирі АДРЕСА_1 у сумі 82 120 грн, стягнути з відповідача компенсацію 1/2 частки вартості придбаного у шлюбі товару для підприємницької діяльності у сумі 174 650 грн.

Ухвалою суду від 06 листопада 2019 року відкрито провадження у справі, призначено підготовче засідання у справі на 05 грудня 2019 року.

18 листопада 2019 року надійшла заява відповідача ОСОБА_2 , за змістом якої вона заперечує проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження.

При цьому відповідач посилається на те, що в резолютивній частині ухвали про відкриття провадження у справі визначено п`ятиденний строк для подання заяви із запереченням щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, водночас в описовій частині ухвали зазначено, що справа підлягає розгляду в порядку загального позовного провадження.

Таким чином, зі змісту поданої заяви видно, що ухвала про відкриття провадження у справі є незрозумілою відповідачу ОСОБА_2 , яка помилково вважає, що розгляд справи призначений в порядку спрощеного позовного провадження.

Ухвалою від 06 листопада 2019 року розгляд справи призначено у порядку загального позовного провадження, однак резолютивна частина ухвали містить абзац 4 із роз`ясненням порядку переходу зі спрощеного порядку розгляду справи до загального.

Згідно з ч.1, 2 ст.271 ЦПК України, за заявою учасника справи суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення. Суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення.

Тому суд вважає за необхідне роз`яснити відповідачу, що ухвалою від 06 листопада 2019 року призначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

02 грудня 2019 року надійшла заява представника відповідача адвоката Каленського І.Б. про відкладення розгляду справи у зв`язку з його участю у розгляді кримінальної справи у Київському апеляційному суді.

Того ж дня надійшло клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без руху, оскільки позивач не зазначив у позові суттєві обставини, а саме: звідки та який дохід він мав та чим або ким це підтверджується, час придбання того чи іншого сумісного майна, конкретні посилання на докази надання ним відповідачу грошей з конкретними датами цього та чим це підтверджується, які саме обставини можуть підтвердити заявлені ним свідки. Відповідно до ст.83 ЦПК України, позивач при зверненні з позовом повинен подати всі докази, але не зробив цього. Викладення позивачем обставин у позовній заяві має загальний і неконкретний характер. Якщо відповідач надасть відзив на позов, в якому зазначить наявні у неї докази, це надасть позивачу можливість підготуватись самому та підготувати своїх заявлених свідків. Відповідач категорично заперечує проти позовних вимог, однак не має можливості це зробити через недоліки позовної заяви.

Підстав для залишення позовної заяви без руху суд не знаходить, оскільки вона відповідає вимогам ст.175, 177 ЦПК України.

Позивач згідно ч.3 ст.13 ЦПК України розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таким чином викладення вимог щодо предмета спору та їх обґрунтування у позовній заяві також здійснюється позивачем на власний розсуд.

Крім того у тексті позовної заяви позивач зазначив, що до позовної заяви ним додано копії усіх письмових доказів, які він має і які зберігаються у нього.

Позивач та його представник у судовому засіданні пояснили, що всі наявні в них докази додані до позовної заяви, ніяких інших доказів вони не приховують.

Статтею 49 ЦПК України передбачено право позивача до закінчення підготовчого засідання збільшити або зменшити розмір позовних вимог, змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Остаточне визначення позовних вимог, з`ясування заперечень проти позовних вимог, визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів є завданнями підготовчого провадження відповідно до ст.189 ЦПК України.

У строк, встановлений судом, відповідач має право надати відзив на позов, позивач має право подати відповідь на відзив, а відповідач заперечення, як передбачено ст.191, 199 ЦПК України.

Тобто до закінчення підготовчого провадження кожна сторона у справі має бути обізнана з позицією іншої сторони, знати, чим інша сторона обґрунтовує свої вимоги або заперечення і на які докази посилається.

Подання відзиву на позовну заяву, відповіді на відзив, заперечення є правом учасників справи.

Крім того відповідач має право пред`явити зустрічний позов в строк для подання відзиву.

З метою з`ясування заперечень проти позовних вимог та визначення обставин справи, які підлягають встановленню, необхідно відкласти підготовче засідання у справі, встановити відповідачу строк для подання відзиву на позов (або зустрічної позовної заяви), позивачу встановити строк для подання відповіді на відзив.

Керуючись ст. 197, 198, 271 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Роз`яснити відповідачу ОСОБА_2 , що ухвалою суду від 06 листопада 2019 року призначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Відмовити у задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_2 адвоката Каленського Ігоря Борисовича про залишення позовної заяви без руху.

Відкласти підготовче засідання у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя до 16 січня 2020 року 13:30 години.

Встановити відповідачу ОСОБА_2 строк для подання відзиву на позов (або зустрічної позовної заяви) до 26 грудня 2020 року.

Встановити позивачу ОСОБА_1 строк для подання відповіді на відзив протягом п`яти днів з дня отримання копії відзиву та доданих до нього документів.

В частині роз`яснення судового рішення ухвала може бути оскаржена у Дніпровський апеляційний суд через Павлоградський міськрайонний суд протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

В іншій частині ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду. Заперечення на ухвалу включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Cуддя У.М. Болдирєва