Справа № 386/772/19
Провадження № 2/386/333/19
27 листопада 2019 року смт. Голованівськ
Голованівський районний суд Кіровоградської області в складі:
головуючого судді Гут Ю. О.
секретаря судового засідання - Максютенко О.О. представника позивача ОСОБА_1 ,
розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Голованівськ цивільну справу за позовом ОСОБА_2 , інтереси якої представляє ОСОБА_1 , до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Перегонівська сільська рада Голованівського району Кіровоградської області про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності в порядку спадкування,
в с т а н о в и в :
ОСОБА_1 звернувся до суду в інтересах ОСОБА_2 з позовом до ОСОБА_3 про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності в порядку спадкування.
Позов мотивовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер рідний брат позивачки ОСОБА_4 в с. Перегонівка, Голованівського району, Кіровоградської області . Після його смерті залишилося спадкове майно, а саме: земельна ділянка площею 3,19 га, яка розташована на території Перегонівської сільської ради Голованівського району, Кіровоградської області, державний акт серія КР № 033106, виданий 25 грудня 2001 року. У визначені законом строки щодо прийняття спадщини позивач звернулася до Приватного нотаріуса Голованівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Захаренко В.В. із заявою про прийняття спадщини після смерті брата. Окрім позивачки заяву про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , подала і відповідач по справі ОСОБА_3 .. Шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті її брата закінчився 12 квітня 2019 року.
08 травня 2019 року позивач звернулася до приватного нотаріуса Голованівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Захаренко В.В. із заявою про видачу їй свідоцтва про прийняття спадщини на зазначену вище земельну ділянку. Проте у видачі свідоцтва про прийняття спадщини їй було відмовлено та постановою від 08 травня 2019року надано роз`яснення стосовно неможливості отримання свідоцтва про право на спадщину у зв`язку із відсутністю документів, що підтверджують родинні відносини та правовстановлюючий документ на земельну ділянку, що підлягає спадкуванню. В зв`язку із зазначеним для захисту свого майнового права у неї виникла необхідність звернутися із зазначеним позовом до суду.
В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_1 позовні вимоги позивача ОСОБА_2 підтримав в повному обсязі з підстав, зазначених в позовній заяві та просив позов задовольнити, пояснивши суду, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер рідний брат позивачки ОСОБА_4 в с. Перегонівка, Голованівського району, Кіровоградської області . Після його смерті залишилося спадкове майно, а саме : земельна ділянка площею 3,19 га, яка розташована на території Перегонівської сільської ради, Голованівського району, Кіровоградської області, Державний акт серія КР № 033106. Позивач ОСОБА_2 є спадкоємицею за законом після смерті брата. Позивач звернулась до приватного нотаріуса Голованівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Захаренко В.В. із заявою про прийняття спадщини після смерті брата. Окрім позивачки ОСОБА_2 заяву про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , подала і відповідач по справі ОСОБА_3 08 травня 2019 року позивач звернулася до нотаріуса Захаренко В.В. із заявою про видачу їй свідоцтва про прийняття спадщини на зазначену вище земельну ділянку, однак у видачі свідоцтва про прийняття спадщини їй було відмовлено та надано роз`яснення стосовно неможливості отримання свідоцтва про право на спадщину у зв`язку із відсутністю документів що підтверджують родинні відносини та правовстановлюючий документ на земельну ділянку, що підлягає спадкуванню.. Оригінал Державного акту було втрачено, про що було подано оголошення про втрату в газету.
Свідки ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , в судовому засіданні пояснили, що вони проживають в с. Перегонівка Голованівського району Кіровоградської області. Вони добре знають позивачку, так як проживають в одному селі з дитинства . Матір позивачки звали ОСОБА_7 , батька звали ОСОБА_8 . Батьки позивачки померли приблизно 8 років назад . Окрім позивачки ОСОБА_2 в сім`ї було ще два сина ОСОБА_4 , який помер в 2018 році та ОСОБА_9 , який помер в 2019 році . Зазначили , що в померлого ОСОБА_4 була дружина ОСОБА_10 , яка також померла, приблизно в 2017-2018 роках . Спільних дітей у ОСОБА_11 з ОСОБА_4 не було. Підтвердили, що покійний ОСОБА_4 був рідним братом позивачці ОСОБА_2 .
Відповідач ОСОБА_3 в судові засідання не з"явилась, а саме: 10.09.2019 р., 26.09.2019 р., 25.10.2019 р. ,13.11.2019 р., 27.11.2019 р. про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином . Виклик відповідача було здійснено через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, а саме : Голованівського районного суду з опублікуванням оголошення про виклик, тобто відповідач вважається повідомленим про дату час і місце розгляду справи відповідно до ч. 11 ст. 128 ЦПК України.
Враховуючи те, що відповідач належним чином повідомлена про час та місце розгляду справи, без поважних причин не з`являлась в судове засідання, позивач та її представник надали суду необхідні докази для вирішення справи по суті та згодні на заочний розгляд справи, суд вважає за доцільне провести розгляд справи в заочному порядку відповідно до вимог ст. 280 ЦПК України.
Представник третьої особи Перегонівської сільської ради Голованівського району Кіровоградської області у судове засідання не з`явився, надав суду заяву, в якій проти позовних вимог не заперечує, просить справу розглядати в його відсутність .
Відповідно до п.1 ч.1 ст.315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.
Відповідно до ч. 2 ст. 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства .
Відповідно до ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого не майнового або майнового права та інтересу. Одним із способів захисту цивільних прав, передбачених ч. 2 ст. 16 ЦК України, є визнання права.
Суд, заслухавши представника позивача та свідків, дослідивши матеріали справи та заяву третьої особи сторін, дійшов до висновку, що позов підлягає задоволенню .
Судом встановлено, ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 , який приходився рідним братом позивачці . Після його смерті залишилась земельна ділянка розміром 3,19 га. згідно Державного акту серія КР № 033106, виданого 25 грудня 2001 року, що знаходиться на території Перегонівської сільської ради Голованівського району, Кіровоградської області. Позивач є спадкоємицею після смерті брата ОСОБА_4 . 13.08.2018 року позивач звернулася до приватного нотаріуса Голованівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Захаренка В.В. з питань оформлення спадщини, однак їй було відмовлено з причин неможливості документально підтвердити факт родинних стосунків між нею та померлим братом ОСОБА_4 а також відсутності оригіналу Державного акту на право приватної власності на землю. Державний акт серія КР № 033106 був втрачений, про що позивачем було подано оголошення до ЗМІ про його втрату. Факт, що ОСОБА_4 являвся рідним братом позивачці ОСОБА_2 підтверджується наявними документами та показами свідків.
Через те, що Державний акт на право приватної власності на землю на право на земельну частку (пай) виготовлявся в одному примірнику та видавався на руки його власнику, - отримати його дублікат неможливо.
Згідно абзацу 3 п.23 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутись до суду за правилами позовного провадження.
Крім того, позивач в установленому законом порядку звернулась до нотаріуса для оформлення спадщини на земельну ділянку, але нотаріус відмовив позивачу в оформленні спадщини в зв`язку з відсутністю правовстановлюючого документа на земельну ділянку
Відмова в видачі свідоцтва про право на спадщину за законом не може бути перешкодою у набутті позивачем права на вищезазначену земельну частку (пай).
Згідно до роз`ясень, викладених в пунктах 10, 11 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 .Право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців за загальними правилами спадкування (зі збереженням її цільового призначення) при підтвердженні цього права спадкодавця державним актом на право власності на землю або іншим правовстановлюючим документом.
Судом не встановлено осіб, які мають право на обов`язкову частку у спадщині.
У відповідності з п. 1 ст. 6 Європейської Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, ратифікованої Україною Законом України №475/97-ВР від 17.07.1997 року, яка відповідно до ст. 9 Конституції України є частиною національного законодавства України, кожна людина при визначенні її громадянських прав та обов`язків має право на справедливий розгляд справи незалежним та безстороннім судом. Право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту в судовому порядку шляхом його визнання у разі, якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності (ст. 392 ЦК України).
Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод (1950 р.), ратифікована Законом України від 17 липня 1997 р. № 475/97-ВР, зокрема ст. 1 Протоколу № 1 (1952 р.) передбачає право кожної фізичної чи юридичної особи безперешкодно користуватися своїм майном, не допускає позбавлення особи свого майна, крім як в інтересах суспільної необхідності і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права, визнає право держави на здійснення контролю за використанням власності у відповідності з загальними інтересами або для забезпечення податків, інших зборів чи штрафів.
Відповідно до п. 6 Постанови №5 Пленуму ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ від 07.02.2014 року « Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав», незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини .
Відповідно ч.7 ст. 16 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень.» державна реєстрація прав проводиться на підставі заяви власника, іншого правонабувача, сторони правочину, за яким виникло право, уповноваженої ними особи або державного кадастрового реєстратора у випадках, передбачених цим Законом.
Статтею 17 Закону України від 23 лютого 2006 року N3477-IV "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" передбачено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року та практику Європейського Суду з прав людини як джерело права.
Суд вважає, що неможливість позивача отримати свідоцтво про право на спадщину є порушенням його права власності, оскільки унеможливлює визнання такого права з боку держави перед іншими суб`єктами цивільних та інших правовідносин.
ОСОБА_2 фактично прийняла спадщину після смерті ОСОБА_4 , однак оформити право власності в установленому законом порядку не мала можливості, тому вимога позивача про визнання права на земельну ділянку в порядку спадкування за законом є законною та обґрунтованою.
За таких обставин, оскільки законом не визначено іншого, крім судового порядку встановлення факту родинних відносин між особами, і факт родинних відносин, який просить встановить позивач , підтверджується письмовими матеріалами справи, суд приходить до висновку, що вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.
Суд вирішує питання у сукупності, керуючись принципом верховенства права, вважає, що наданих доказів по справі достатньо для задоволення позову про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності на земельну ділянку (пай). Окрім цього, вирішуючи питання щодо оцінки зазначених доказів, суд приймає до уваги практику Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ), яка відповідно до українського законодавства має застосовуватися судами при розгляді справ як джерело права.
Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі "Бочаров проти України" (остаточне рішення від 17 червня 2011 року), суд при оцінці доказів керується критерієм доведення "поза розумним сумнівом". Проте таке доведення може випливати зі співіснування достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою висновків або подібних не спростованих презумпцій щодо фактів.
Також факт родинних відносин в судовому засіданні повністю підтверджений показами свідків : ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , копією паспорту ОСОБА_2 а/с 5-6, копією свідоцтва про смерть ОСОБА_4 , (а/с-18), копією свідоцтва про народження ОСОБА_2 (а/с-11), копією свідоцтва про народження ОСОБА_4 (а/с-12), копією виписки з по-господарської книги Перегонівської сільської ради, (а/с-13) грошова оцінка земельної ділянки ( а/с.- 14), копією газети «Чисте Джерело » з оголошенням про втрату Державного акту виданого на ім`я ОСОБА_4 (а/с-15), копією Державного акту( а.с.-7), постанова нотаріуса (а/с-99), не викликає сумніву, є достовірним.Враховуючи викладене, суд дійшов до висновку, що позивач ОСОБА_2 має законне право на отримання у спадщини за законом права на земельну частку (пай) розміром 3,519 умовних кадастрових гектарів, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташовану на території Перегонівської сільської ради Голованівського району, Кіровоградської області після смерті брата ОСОБА_4 , що помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , як спадкоємець за законом.
На підставі ст. 141 ЦПК України витрати по сплаті судового збору покладається на позивача.
На підставі Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (1950 року), ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 р. № 475/97-ВР, ст. 1 Протоколу № 1 до Європейської конвенції (1952 р.), ст. 41 Конституції України, ст.ст. 15, 16 Закону України «Про власність», п. 8, п. 23 постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування»,
Керуючись ст.ст. ст. 6-9, 12-19, 81, 82,89, 265, 258-259, 268, 315-319 ЦПК України, ст.ст.3,16,316,317, 392, 1216, 1225, ЦК України, суд,
У Х В А Л И В:
Позов ОСОБА_2 , інтереси якої представляє ОСОБА_1 , до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Перегонівська сільська рада Голованівського району Кіровоградської області про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності в порядку спадкування задовольнити повністю .
Встановити факт, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 являється рідною сестрою ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в с.Перегонівка, Голованівського району, Кіровоградської області у віці 68 років, актовий запис № 46.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку до Кропивницького апеляційного суду через Голованівський районний суд Кіровоградської області строк якого починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення..
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Повний текст рішення судом складено 03.12.2019 року.
Суддя: Гут Ю. О.