Справа № 309/3456/19
Провадження № 2-о/309/214/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 листопада 2019 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

в складі: головуючого - судді Довжанин М.М.

за участю секретаря судового засідання Данило І.С.

ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , заінтересована особа: приватний нотаріус Хустського районного нотаріального округу Шкарампота В`ячеслав Дмитрович про встановлення фактів, що має юридичне значення, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до суду з даною заявою, посилаючись на те, що у квітні поточного року вони, будучи рідними єдинокровними сестрою та братом, звернулися до приватного нотаріуса Шкарампоти В.Д. з питанням видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті їх матері, ОСОБА_3 , але у ході роботи з поданими документами виявилося, що в деяких із них по-батькові матір записано по-різному, як-от: « ОСОБА_3 » у свідоцтві про її народження; « ОСОБА_3 » у свідоцтві про народження ОСОБА_2 ; « ОСОБА_3 » у свідоцтві про народження ОСОБА_1 ; « ОСОБА_3 » у свідоцтві про право на спадщину за законом після смерті її чоловіка, їх батька, ОСОБА_7 ; « ОСОБА_3 » у витязі про реєстрацію за матір`ю права власності на нерухоме майно після смерті її чоловіка, їх батька, ОСОБА_7 ; « ОСОБА_3 » у державному акті про право власності на земельну ділянку серія ВК № 023086 від 22.07.2007 року.

Заявники вважають, що ОСОБА_3 , з урахуванням помилкових записів щодо її по-батькові як « ОСОБА_3 » чи « ОСОБА_3 », є однією і тією ж особою, а оскільки останнім дійсним на сьогодні документом, який стосується покійної ОСОБА_3 , є свідоцтво про її смерть, просять суд ухвалити рішення, яким встановити, що вони ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є рідними сестрою та братом та є дітьми ОСОБА_3 , з урахуванням помилкових записів щодо її по-батькові як « ОСОБА_3 » чи « ОСОБА_3 », так як іншим шляхом, крім судового порядку, встановити його не є можливим.

Причиною неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт, є смерть ОСОБА_3 , яка мала місце ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Заявники ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилися. До суду подали заяви про розгляд справи у їх відсутності, вимоги викладені у заяві підтримують у повному обсязі.

Заінтересована особа - приватний нотаріус Хустського районного нотаріального округу Шкарампота В.Д. в судове засідання не з`явився. До суду надіслав заяву про розгляд справи у його відсутності, не заперечує проти вставлення факту родинних відносин між заявниками ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та їх матір`ю ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

За таких обставин, суд вважає, що справу можливо вирішити у відсутності сторін без фіксування судового процесу.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

В судовому засіданні встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати заявників ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , про що 31.01.2019 року Хустським РВ ДРАЦСу Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області складено відповідний актовий запис за № 51.

Як вбачається з документів, які долучені до матеріалів справи та досліджені судом, по батькові померла мати заявників записана по різному. Так у свідоцтві про її народження (дівоче прізвище ОСОБА_3 ) серія НОМЕР_2 від 21.07.1959 року по батькові вона « ОСОБА_3 »; у свідоцтві про народження заявника ОСОБА_2 , серія НОМЕР_3 від 12.10.1961 року у графі мати вона вказана як « ОСОБА_3 »; у свідоцтві про народження заявниці ОСОБА_1 серія НОМЕР_4 від 23.06.1976 року у графі мати - « ОСОБА_3 »; у свідоцтві про право на спадщину за законом після смерті батька заявників ОСОБА_7 , зареєстроване у реєстрі нотаріальних дій за № 3903 від 21.12.2004 року по батькові матір вказано « ОСОБА_3 »; у витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно після смерті батька, серія НОМЕР_5 від 22.12.2004 року вона записана як « ОСОБА_3 », а також у державному акті про право власності на земельну ділянку серія ВК № 023086 від 22.07.2007 року по батькові матір вказано як « ОСОБА_3 ».

Заявники ОСОБА_1 та ОСОБА_2 мають намір прийняти спадщину за померлою матір`ю ОСОБА_3 та отримати свідоцтво про право на спадщину за законом, однак невідповідність по батькові матері заявників у свідоцтві про їх народження із зазначеним у свідоцтві про її смерть, позбавляє ОСОБА_1 та ОСОБА_2 можливості прийняти спадщину за померлою матір`ю ОСОБА_3 .

З досліджених в судовому засіданні копій свідоцтв про народження заявників ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , померлої ОСОБА_3 , копії свідоцтва про смерть ОСОБА_3 , свідоцтва про право на спадщину за законом, витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно, державного акту на право власності на земельну ділянку слідує, що померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 є матір`ю заявників ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Враховуючи наведену норму закону, а також здобуті в ході судового розгляду докази, які беззаперечно вказують на те, що померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 є матір`ю заявників, приймаючи до уваги необхідність встановлення факту родинних відносин між заявниками та померлою ОСОБА_3 для оформлення спадкових прав, суд вважає, що вимоги ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є обґрунтованими, доведеними і в порядку, передбаченому ст.ст. 315 - 319 ЦПК України такими, що підлягають задоволенню.

Керуючись ст. ст. 2, 4, 12, 13, 76-78, 247, 315-319 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

Заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 задовольнити.

Встановити факт, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 є рідними сестрою і братом та є дітьми ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , з урахуванням помилкових записів щодо по-батькові померлої - « ОСОБА_3 », « ОСОБА_3 » чи « ОСОБА_3 ».

Рішення може бути оскаржено до Закарпатського апеляційного суду через Хустський районний суд Закарпатської області шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення або в разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Суддя Хустського

районного суду: Довжанин М.М.