Справа № 308/6720/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 січня 2019 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області:

в особi суддi - ОСОБА_1

з участю секретаря судового засідання - Пазяк С.М.

pозглянувши у вiдкpитому судовому засiданнi в м. Ужгороді спpаву за позовом адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про зміну способу стягнення аліментів, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_4 про зміну способу стягнення аліментів, аргументуючи його наступним.

21 червня 2008 року ОСОБА_4 та ОСОБА_4 зареєстрували шлюб.

Від шлюбу у позивача подружжя ОСОБА_4 народилось двоє дітей: син ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_2.

06 грудня 2016 року рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області у справі №308/8833/16-ц шлюб укладений між сторонами у виконкомі Синевирської сільської ради Міжгірського району Закарпатської області, за актовим записом №17 розірвано та вирішено стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_3 аліменти на утримання неповнолітніх дітей в твердій грошовій сумі в розмірі 800 грн., щомісячно починаючи з 29 серпня 2016 року і до їх повноліття, але не менше 30 % прожиткового мінімуму для дітей відповідного віку; вирішено визначити місце проживання ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_4 разом з їх матір'ю ОСОБА_3.

Відповідно до описової та мотивувальної частини даного судового рішення Ужгородського міськрайонного суду форма стягнення аліментів у твердій грошовій сумі обумовлювалось станом законодавчого регулювання даних правовідносин та з огляду на інтереси дітей враховуючи той факт, що відповідач ОСОБА_4 не отримував на момент розгляду справи регулярних доходів.

18 січня 2017 року старшим державним виконавцем було відкрито виконавче провадження №53253236 про примусове виконання виконавчого листа №308/8833/16-ц виданого 06.12. 2016 року Ужгородським міськрайонним судом Закарпатської області про стягнення з ОСОБА_4 аліментів.

Позивач вказує на те, що в результаті прийняття Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення захисту права дитини на належне утримання шляхом вдосконалення порядку стягнення аліментів» №2037-VШ від року правове регулювання визначення та нарахування аліментів змінилось.

За таких умов на думку позивача у отримувача аліментів та позивача за даним позовом ОСОБА_3 виникає безумовне право та можливість ставити перед судом питання про зміну способу нарахування аліментів, адже у випадку задоволення позову за умови відсутності заробітку (доходу) у платника аліментів (відповідача) розмір нарахованих аліментів на утримання дітей буде значно більшим, ніж дотепер, адже розмір аліментів на двох дітей з розрахунку 1/3 частки від середньої заробітної плати працівника у квітні 2018 року (7344,00 грн.) складатиме в середньому 2400,00 грн. щомісячно, а при наявності у платника аліментів навіть мінімальної заробітної плати у розмірі 3723,00 грн. складатиме - 1241 грн щомісячно, що у будь якому разі більше, ніж теперішнє нарахування розміру аліментів державним виконавцем.

На підставі викладеного позивач просить суд змінити спосіб нарахування аліментів на утримання неповнолітніх ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_2 з твердої грошової суми на - стягнення аліментів у частці від заробітної плати ОСОБА_4, РНОКПП НОМЕР_1, а саме: у розмірі 1/3 частки від заробітної плати (доходу) щомісячно, починаючи з дати подання позову до суду до досягнення ними повноліття.

Ухвалою Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області від 06 вересня 2018 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за позовом адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про зміну способу стягнення аліментів та постановлено розгляд справи проводити у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

Відповідач ОСОБА_4, отримавши 13.09. 2018 року ухвалу про відкриття провадження у справі, а також копію позовної заяви з додатками, не скористався процесуальним правом подачі відзиву на позовну заяву у встановлений ухвалою суду від 06 вересня 2018 року строк, та за відсутності доказів поважності причин неподання відповідачем заяв по суті справи у встановлений законом строк, суд вирішує справу за наявними письмовими матеріалами, що відповідає положенню частини восьмої статті 178 Цивільного процесуального кодексу України.

Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши зібрані по справі докази у їх сукупності, суд приходить до наступного.

З матеріалів справи слідує, що рішенням 06 грудня 2016 року рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області у справі №308/8833/16-ц шлюб укладений між сторонами у виконкомі Синевирської сільської ради Міжгірського району Закарпатської області, за актовим записом №17 розірвано та вирішено стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_3 аліменти на утримання неповнолітніх дітей в твердій грошовій сумі в розмірі 800 грн., щомісячно починаючи з 29 серпня 2016 року і до їх повноліття, але не менше 30 % прожиткового мінімуму для дітей відповідного віку; вирішено визначити місце проживання ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_4 разом з їх матір'ю ОСОБА_3.

З прохальної частини позовної заяви вбачається, що позивач просить суд змінити спосіб нарахування аліментів на утримання неповнолітніх ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_2 з твердої грошової суми на - стягнення аліментів у частці від заробітної плати ОСОБА_4, РНОКПП НОМЕР_1, а саме: у розмірі 1/3 частки від заробітної плати (доходу) щомісячно, починаючи з дати подання позову до суду до досягнення ними повноліття.

Вказаний позов сторона позивача обґрунтовує тим, що в результаті прийняття Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення захисту права дитини на належне утримання шляхом вдосконалення порядку стягнення аліментів» №2037-VШ від року правове регулювання визначення та нарахування аліментів змінилось, що й стало підставою для звернення позивача з даним позовом.

Частина перша статті 192 СК України передбачає, що розмір аліментів, визначений за рішенням суду або за домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоровя когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Згідно з п. 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року №3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справи щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» розмір аліментів, визначений судовим рішенням або за домовленістю між батьками, суд може змінити за позовом платника або одержувача аліментів у звязку зі зміною матеріального чи сімейного стану, погіршення чи поліпшення здоровя когось із них.

Враховуючи зміст ст.ст. 181, 192 СК України, розмір аліментів, визначений рішенням суду, не вважається незмінним. Отже, у звязку із значним покращенням матеріального становища платника аліментів матір дитини може подати до суду заяву про збільшення розміру аліментів. Значне погіршення матеріального становища батька може бути підставою для його вимоги про зменшення розміру аліментів.

У відповідності до ст. 9 Конвенції про права дитини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 20 листопада 1989 року - держави-учасниці поважають право дитини, яка розлучається з одним чи обома батьками, підтримувати на регулярній основі особисті відносини і прямі контакти з обома батьками, за винятком випадків, коли це суперечить найкращим інтересам дитини.

Крім цього, статтею 3 Конвенції про права дитини передбачено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.

Згідно ч. 2 ст. Сімейного кодексу України, у редакції Закону в редакції Закону № 2037-VІІІ від 17.05.2017 року, розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

Згідно статті 7 Закону України «Про Державний бюджет на 2018 рік», установлено у 2018 році прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для дітей віком від 6 до 18 років: 1860 гривень, з 1 липня - 1944 гривні, з 1 грудня - 2027 гривень.

Разом з тим згідно із ч. 1 ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підстави своїх вимог або заперечень, надавши докази відповідно до вимог ст.ст. 77-80 Цивільного процесуального кодексу України.

Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч. 1 ст. 76 Цивільного процесуального кодексу України).

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Цивільного процесуального кодексу України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Таким чином, належними вважатимуться докази, які обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення сторін або мають інше значення для вирішення справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Вони мають належати до складу підстав позову або підстав заперечень проти нього і характеризуватися значущістю для визначення спірних правовідносин та зумовленістю цих фактів нормами матеріального права.

Фактично зі змісту позову слідує, що єдиною підставою для звернення до суду з позовом про зміну способу стягнення аліментів є зміна чинного законодавства.

Разом з тим суд звертає увагу на ту обставину, що зміна законодавства не може бути єдиною підставою для зміни розміру аліментів.

Як зазначає сторона позивача підставою стягнення аліментів рішенням Ужгородського міськрайонного суду 06.12. 2016 року у твердій грошовій сумі слугувала та обставина, що відповідач ОСОБА_4 не отримував на момент розгляду справи регулярних доходів, тому одержувач аліментів вимагав стягнення аліментів у твердій грошовій сумі, а вимога стягнення аліментів у частці від доходів на той момент не відповідала інтересам дітей.

Разом з тим позивач не надав жодних доказів того, що станом на час звернення до суду з даним позовом відповідач ОСОБА_4 є офіційно працевлаштований та має регулярний дохід, що відповідно дало б підстави змінити суду спосіб стягнення аліментів з твердої грошової суми на частку від заробітної плати.

Суд враховує також ту обставину, що Законом «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення захисту права дитини на належне утримання шляхом вдосконалення порядку стягнення аліментів» від 17.05.2017 №2037-VIII передбачено зміни щодо мінімального розміру аліментів на одну дитину. Тепер він не може бути меншим від 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Станом на 1.01.2018 для дітей віком до 6 років це 746 грн., від 6 до 18 років 930 грн.

Відтак, суд доходить до висновку, що безумовно чинне законодавство України передбачає можливість звернення стягувача аліментів з позовом про зміну способу стягнення аліментів чи з позовом про збільшення розміру аліментів, однак вирішуючи питання щодо розміру аліментів, суд повинен ураховувати: стан здоровя, матеріальне становище дитини і платника аліментів; наявність в останнього інших неповнолітніх дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, повнолітніх доньки, сина; інші обставини, що мають істотне значення (див. серед іншого ухвалу Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ від 27.09.2017 у справі №145/969/16-ц).

Таким чином суд звертає увагу на те, що обґрунтовувати позов необхідно не лише змінами у законодавстві, а й іншими фактичними обставинами, які настали після прийняття рішення про стягнення аліментів.

Водночас потрібно наголосити на обєктивній можливості платника аліментів сплачувати більше. Зокрема, надати докази покращення його матеріального становища (заняття підприємницькою діяльністю, отримання додаткових неофіційних доходів, продаж або придбання рухомого чи нерухомого майна тощо).

Головна умова обґрунтованості позову: ці обставини не повинні існувати на момент прийняття попереднього судового рішення. Також слід надати докази на користь зазначених обставин: довідки з місця роботи, чеки, квитанції, виписки з медичної картки, витяги з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно тощо.

З огляду на це суд акцентує увагу на тому, що позивачі при зверненні до суду повинні чітко прописати позовні вимоги та обгрунтувати належними доказами.

Відповідно до частини першої статті 13 Цивільного процесуального кодексу України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках, що відтак унеможливлює суд збільшити розмір аліментів на власний розсуд, виходячи зі змін в чинному законодавсті щодо питання стягнення аліментів.

Проаналізувавши наявні в матеріалах справи докази, суд дійшов висновку про відсутність обґрунтованих правових підстав для задоволення вимог позивача щодо зміни способу стягнення аліментів.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.ст. 79, 141, 155, 180-182, 192 Сімейного кодексу України, Постановою Пленуму Верховного Суду України «Про застосування судами окремих норм сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» від 15.05.2006 року № 3, ст.ст. 4, 6-13, 81, 89, 258, 259, 263-265, 268, 274,279, 352, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ :

В задоволенні позову адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про зміну способу стягнення аліментів відмовити.

На рішення може бути подана апеляційна скарга до Закарпатського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду: ОСОБА_1