Справа № 194/1800/19
Номер провадження 2/194/482/19
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
02 грудня 2019 року м. Тернівка
Тернівський міський суд Дніпропетровської області в складі:
головуючого судді Соколової Ю.І.,
при секретарі судового засідання Коркіної Т.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Тернівського міського суду Дніпропетровської області в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ФОП ОСОБА_2 про стягнення коштів, набутих без достатньої правової підстави, -
Представник позивача - адвокат Тарковська Т.В. в судове засідання не з`явилася, надала до суду письмову заяву, в якій просила справу розглянути без її участі та участі позивача, на підставі доказів, наявних в матеріалах справи, не заперечує проти ухвалення заочного рішення.
Відповідач в судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, поштові конверти із судовою кореспонденцією направлялися на належну адресу відповідача, але були повернуті на адресу суду із довідкою «за закінченням терміну зберігання».
Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.
Згідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Тому, суд дійшов висновку, що відповідач повідомлений належним чином про час і місце судового засідання, та зі згоди позивача ухвалює рішення при заочному розгляді справи відповідно до ст. 280 ЦПК України.
У зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників судового процесу, які належним чином повідомлені про день та час розгляду справи та подали заяви про розгляд справи за їх відсутності, згідно вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку, що позовна заява підлягає задоволенню з наступних підстав.
Як вбачається із матеріалів справи, між ОСОБА_1 та ФОП ОСОБА_3 23 травня 2019 року укладено договір купівлі-продажу меблів (а.с. 7).
Згідно п. 3.2 договору, після виконання п. 3.1 виконавець зобов`язується виготовити та доставити виріб протягом 35 днів, а в разі, якщо виріб має нестандартну комплектацію, строк виготовлення та доставки виробу збільшується до 45 робочих днів.
У відповідності до п. 4.1 договору, в разі не виконання замовником пункту 3.1, даний договір вважається розірваним и всі його додатки недійсними. В разі внесення замовником завдатку, і подальшим не виконанням п. 3.1 даного договору, то завдаток замовнику не повертається (ч. 1 ст. 571 ЦК України).
З позовної заяви позивача встановлено, що після сплати завдатку виконавець договору від 23 травня 2019 року ОСОБА_3 просив перерахувати залишок коштів в розмірі 9243 грн. за вказаним договором відповідно до п. 3.1 договору.
З матеріалів справи видно, що позивач звертався до відповідача з письмовою заявою про повернення коштів у сумі 9243 грн., які помилково зараховані на рахунок, про що свідчить письмова заява від 16 серпня 2019 року (а.с. 8), але дана заява відповідачу не вручена, що підтверджується копіями конвертів (а.с. 10).
Відповідно до ч. 1 ст. 1212 ЦК України, особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала.
Аналіз статті 1212 ЦК України і цього інституту цивільного законодавства вказує на те, що правова природа інституту безпідставного отримання чи збереження майна (предмет регулювання) це відносини, які виникають у зв`язку з безпідставним отриманням чи збереженням майна i які не врегульовані спеціальними інститутами цивільного права.
Зобов`язання з безпідставного набуття, збереження майна виникають за наявності трьох умов: а) набуття або збереження майна, б) набуття або збереження за рахунок іншої особи, в) вiдсутнiсть правової підстави для набуття або збереження майна (відсутність положень закону, адмiнiстративного акта, правочинну або інших підстав, передбачених статтею 11 ЦК України).
Під вiдсутнiстю правової підстави розуміється такий перехід майна від однієї особи до іншої, який або не ґрунтується на прямій вказівці закону, або суперечить меті правовiдношення i його юридичному змісту. Тобто вiдсутнiсть правової підстави означає, що набувач збагатився за рахунок потерпілого поза підставою, передбаченою законом, іншими правовими актами чи правочином.
Набуття чи збереження майна буде безпідставним не тільки за умови відсутності відповідної підстави з самого початку при набутті майна, а й тоді, коли первісно така підстава була, але у подальшому відпала.
Отже, для виникнення зобов`язання, передбаченого статтею 1212 ЦК України, важливим є сам факт безпідставного набуття або збереження, а не конкретна підстава, за якою це відбулося.
Загальна умова частини першої статті 1212 ЦК України звужує застосування інституту безпідставного збагачення у зобов`язальних (договірних) відносинах, або отримане однією зі сторін у зобов`язанні підлягає поверненню іншій стороні на підставі статті 1212 ЦК України тільки за наявності ознаки безпідставності такого виконання.
Зазначена норма закону застосовується лише у тих випадках, коли безпідставне збагачення однієї особи за рахунок іншої не може бути усунуто з допомогою інших, спеціальних способів захисту. Зокрема, у разі виникнення спору стосовно набуття майна або його збереження без достатніх правових підстав договірний характер правовідносин виключає можливість застосування до них судом положень частини першої статті 1212 ЦК України, у тому числі й щодо зобов`язання повернути майно потерпілому.
Аналогічні правові висновки викладені у постанові Верховного Суду від 07 червня 2018 року у справі № 212/3593/16-ц.
З матеріалів справи видно, що між ОСОБА_1 та ФОП ОСОБА_2 відсутні будь-які укладені договори, а тому суд вважає, що у відповідача відсутні правові підстави щодо отримання та збереження грошової суми в розмірі 9243 грн., яку позивач помилково сплатив відповідачеві, а тому відповідач зобов`язана повернути безпідставно отримані грошові кошти в цьому розмірі.
Згідно з ч. 1 ст. 177 ЦК України об`єктами цивільних прав є, зокрема речі, у тому числі гроші.
Відповідно до ч. 1 ст. 1213 ЦК України набувач зобов`язаний повернути потерпілому безпідставно набуте майно в натурі.
Крім того, відповідачем доводи позивача не спростовані, відзив на позовну заяву або заперечення до суду не надані.
Враховуючи вищенаведене, позов ОСОБА_1 є обґрунтованим, підтвердженим належними та допустимими доказами, а отже підлягає задоволенню.
Згідно п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України, у разі задоволення позову, судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються на відповідача, а тому суд стягує з відповідача на користь позивача судовий збір у розмірі 768 грн. 40 коп.
Керуючись ст.ст. 10-13, 19, 76, 77, 81, 131, 141, 247, 274, 280 ЦПК України, суд, -
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ФОП ОСОБА_2 про стягнення коштів, набутих без достатньої правової підстави задовольнити.
Стягнути з ФОП ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ) грошові кошти, набуті без достатньої правової підстави в розмірі 9243 (дев`ять тисяч двісті сорок три) грн.
Стягнути з ФОП ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ) судовий збір в розмірі 768 (сімсот шістдесят вісім) грн. 40 коп.
Заява про перегляд цього рішення може бути подана відповідачем в Тернівський міський суд Дніпропетровської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку для подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.
До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи через Тернівський міський суд Дніпропетровської області.
Сторони справи:
Позивач: ОСОБА_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 .
Відповідач: ФОП ОСОБА_2 , місце реєстрації за адресою: АДРЕСА_2 .
Суддя Ю.І. Соколова