ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/8586/19
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

"05" грудня 2019 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі :

головуючого судді Комаревцевої Л.В.,

з секретарем Гаврилюк О.В.

без участі сторін

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням,

в с т а н о в и в :

У жовтні 2019 року надійшла до суду позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням.

Позивач вказує, що їй на праві власності належить 57/100 часток жилового будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , а також 57/100 часток земельної ділянки за вказаною адресою, на підставі договору купівлі-продажу від 18.09.2019, посвідченого приватним нотаріусом КМНО Івановою Л.М., зареєстрованого за №1650, а також відповідно до витягу з державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

У вищезазначеній частині будинку зареєстровані відповідачі- ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , однак фактично вони не проживають у вказаному будинку з 1998 року у зв`язку зі зміною постійного місця проживання.

Враховуючи те, що відповідачі не проживають тривалий час за зареєстрованим місцем проживання, а позивач позбавлений можливості вільно розпоряджатися власним майном, ОСОБА_1 просить суд визнати ОСОБА_2 та ОСОБА_3 такими, що втратили право користування житловим приміщенням.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 07.11.2019 у даній справі відкрито провадження та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

В судове позивач не з`явилася, проте надала заяву про розгляд справи за відсутності позивача, у якій не заперечила проти винесення заочного рішення.

В судове засідання відповідачі не з`явилися, належним чином повідомлені про день та час розгляду справи за останньою відомою суду адресою їх реєстрації.

Суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності відповідачів за наявності зібраних по справі матеріалів. Відповідно до вимог п. 2 ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд вважає за можливе ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, проти чого не заперечувала позивач.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 на праві власності належить 57/100 часток жилового будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , а також 57/100 часток земельної ділянки за вказаною адресою, на підставі договору купівлі-продажу від 18.09.2019, посвідченого приватним нотаріусом КМНО Івановою Л.М., зареєстрованого за №1650 (а.с. 11), а також відповідно до витягу з державного реєстру речових прав на нерухоме майно (а.с. 21).

Відповідно до витягу з реєтру територіальної громади м. Києва про зареєстрованих осіб у житловому приміщені, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстровані в будинку АДРЕСА_1 (а.с. 20)

Згідно акту про не проживання особи за місцем реєстрації від 17.10.2019, засвідченого головою правління ГО "Київ- європейська столиця", гр. ОСОБА_2 та гр. ОСОБА_3 фактично не проживають за адресою: АДРЕСА_1 починаючи з 1998 року по 2019 рік. (а.с. 6)

Відповідно до ч. 1 ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується та розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

У відповідності до ч. 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Відповідно до ст. 391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Усунення перешкод власник може вимагати навіть тоді, коли ці перешкоди не пов`язані з позбавленням його володінням майном.

Відповідачі не мешкають в спірній квартирі, але зареєстровані, чим порушують право власності позивача, позбавляють можливості розпорядитись своїм майном на власний розсуд, тобто позивач обмежена у здійсненні свого права власності.

Приймаючи до уваги викладене, суд визнає вимоги позову обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст. 13, 48, 81, 89, 141, 258-259, 263-265, 280-289 ЦПК України, ст. ст. 391, 321, 391 405 ЦК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням- задовольнити.

Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , таким, що втратив право користування житловим приміщенням - будинком АДРЕСА_1 .

Визнати ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , таким, що втратив право користування житловим приміщенням - будинком АДРЕСА_1 .

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Заочне рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва шляхом подання скарги протягом тридцяти днів з дня його складення.

Повний текст рішення виготовлено 05.12.2019

Суддя Л.В. Комаревцева