ЖОВТНЕВИЙ РАЙОННИЙ СУД
Миколаївської області
Справа №477/396/19
Провадження №2/477/473/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 травня 2019 року Жовтневий районний суд Миколаївської області

в складі: головуючої судді Семенової Л.М.,

з участю секретаря судових засідань Сірюк С.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в загальному провадженні в місті Миколаєві справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та Прибузької сільської ради Вітовського району Миколаївської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

в с т а н о в и в:

15 лютого 2019 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_3 .

Позивач вказує, що його бабуся ОСОБА_3 мала дві земельні ділянки та залишила на його користь заповіт від 22.10.2019 року, яким заповідала йому одну з даних земельних ділянок, а другу іншому онукові відповідачу ОСОБА_2 .

ІНФОРМАЦІЯ_1 його бабуся померла. Перебуваючи на час, в період якого можливе було подання заяви про прийняття спадщини, за межами України, він пропустив встановлений Законом строк з подання такої заяви та позбавлений можливості захистити свої спадкові права у іншій спосіб, ніж зі зверненням до суду із даним позовом.

Представник позивача подала заяву про розгляд справи за її відсутності та відсутності її довірителя. Позовні вимоги свого довірителя ОСОБА_1 підтримала.

Відповідач ОСОБА_2 до суду не прибув, про причини неявки не повідомив, про дату, час та місце судового засідання у даній справі повідомлявся належно (а.с. 36, 3748-49), у зв`язку з чим, за приписами ч.1 ст. 223 ЦПК України, суд вважає можливим розгляд справи за відсутності відповідача.

Відповідач Галицинівська об`єднана територіальна громада, до складу якої увійшла Прибузька сільська рада, надіслала до суду заяву, згідно якої просила про розгляд справи за відсутності їх представника, проти задоволення позову не заперечувала (а.с. 37).

Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України, технічний запис судового процесу не здійснювався, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне.

Згідно копії свідоцтва про смерть НОМЕР_1 , ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що Каховським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Херсонській області здійснено актовий запис про смерть 16.06.2017 року за №137 (а.с. 24).

Відповідно до заповіту, на випадок своєї смерті ОСОБА_3 здійснила наступне розпорядження щодо належного їй майна, зокрема: земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва в межах Прибузької сільської ради Жовтневого району Миколаївської області площею 5,05 га (державний акт на право власності на земельну ділянку НОМЕР_2 НОМЕР_3 ) заповіла онукові ОСОБА_1 , а земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва в межах Прибузької сільської ради Жовтневого району Миколаївської області площею 5,05 га (державний акт на право власності на земельну ділянку НОМЕР_4 ) заповіла онукові ОСОБА_2 (а.с. 25).

Підстави, з яких позивач був змушений звернутися до суду із цією позовною заявою підтверджуються постановою державного нотаріуса Каховської районної нотаріальної контори Херсонської області від 19 листопада 2018 року, якою ОСОБА_1 було відмовлено свідоцтва про право на спадщину за заповітом на земельну ділянку 5,05 га після смерті бабусі ОСОБА_3 у зв`язку з пропуском встановленого законом строку для подачі заяви про прийняття спадщини (в.с. 21).

За даними Зеленопідської сільської ради територіальної громади Херсонської області від 09.10.2018 року, ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 та на час смерті була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 . Разом з нею були зареєстровані: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . Заповіт від імені померлої в Дмитрівській сільській раді не зареєстровано (а.с. 22).

Відповідно до ст.ст.1220-1221,1223 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування.

Згідно із ст.ст. 1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1272 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Строк подачі заяву про прийняття спадщини встановлюється у шість місяців з дня відкриття спадщини.

Як слідує з постанови державного нотаріуса Каховської районної нотаріальної контори Херсонської області від 19 листопада 2018 року, після смерті ОСОБА_3 ніхто зі спадкоємців з заявами про прийняття спадщини та/або відмову від прийняття спадщини не звертався, спадкова справа не заводилася. Свідоцтва про право на спадщину не видавалися (а.с. 21). Отже спадкові відносини після смерті ОСОБА_3 не вичерпані.

Як вказує позивач та слідує з поданих ним документів, у період, в який можливе було подання заяви про прийняття спадщини, він знаходився за межами України, що завадило йому здійснити дії з прийняття спадщини у передбачений Законом обмежений строк (а.с. 26-27).

На вказані обставини позивач посилається як поважність причин пропуску нею строку прийняття спадщини.

Пропуск такого строку, позбавляє спадкоємця можливості прийняти спадщину через нотаріальну контору і потребує пред`явлення таким спадкоємцем позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Вказане у повній мірі відповідає Правовій позиції, висловленій Верховним Судом України в постанові від 6 лютого 2013 року в справі № 6-167цс12.

Відповідно до ст. 1272 ЦК України, за письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ч.2-3 ст. 1272 ЦК України).

Пленум Верховного Суду України в п. 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

З зазначених позивачем обставин та доказів, що надані на їх підтвердження, суд вважає доведеними позивачем поважність причин, що зумовили пропуск строку подачі до нотаріуса заяви про прийняття спадщини після смерті бабусі, а тому необхідним захист його спадкових прав, та спосіб про який він просить, відповідає такому захисту.

Керуючись ст.ст. 4, 19, 141, 259, 263-265, 354, 355 ЦПК України, п. 3 Перехідних положень ЗУ «Про судоустрій і статус суддів», суд

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та Прибузької сільської ради Вітовського району Миколаївської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, задовольнити.

Надати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , паспорт НОМЕР_5 , виданий Жовтневим РВ УМВС України в Миколаївській області 09.09.2003 року, особистий код платника податків НОМЕР_6 , додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини до нотаріуса після смерті бабусі ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , (свідоцтво про смерть НОМЕР_1 від 16.06.2017 року), протягом одного місяця з дня набрання даним рішенням суду законної сили.

З текстом рішення можна ознайомитись в Єдиному державному реєстрі судових рішень за посиланням http://reyestr.court.gov.ua.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

У відповідності до п.п. 15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХІІІ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно- телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Суддя Л.М. Семенова