ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 січня 2019 року м. Маріуполь

Єдиний унікальний номер 220/631/18

Номер провадження 22-ц/804/243/19

Донецький апеляційний суд у складі суддів: Ткаченко Т.Б. (суддя-доповідач), Кочегарової Л.М., Попової С.А.,

секретар - Сидельнікова А.В.,

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи,

апеляційну скаргу Акціонерного товариства «ДТЕК ДОНЕЦЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ»

на рішення Великоновосілківського районного суду Донецької області від 17 жовтня 2018 року, у складі судді Яненко Г.М.,

у справі за позовом ОСОБА_3, в особі її представника ОСОБА_4,

до Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго», назва якого змінена на Акціонерне товариство «ДТЕК ДОНЕЦЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ»,

про захист прав споживача, відшкодування завданої майнової шкоди,

В с т а н о в и в:

В березні 2018 року позивач ОСОБА_3, в особі її представника ОСОБА_4, звернулась до суду з даним позовом до Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго», найменування якого змінено на Акціонерне товариство «ДТЕК ДОНЕЦЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» (далі - АТ «ДТЕК ДОНЕЦЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ»), в якому просила стягнути з відповідача 6773,76 грн. - двократної вартості недовідпущеної електричної енергії за переривання електропостачання з вини енергопостачальника (згідно з умовами договору на постачання електричної енергії) та 10690,36 грн. шкоди, завданої неправомірними діями в результаті відключення електропостачання, пов'язаними з придбанням палива для вимушеного використання бензинового генератора.

Позов мотивовано тим, що позивач проживає в АДРЕСА_1, енергопостачання якого здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією № 177024 від 24 квітня 2014 року, укладеного між сторонами.

Під час проведення 13 жовтня 2017 року представниками енергопостачальника рейдової перевірки за зазначеною адресою, було виявлене порушення Правил користування електричною енергією для населення, складено акт про порушення, на підставі якого 17 жовтня 2018 року комісією Великоновосілківського РЕМ з розгляду актів, здійснено нарахування суми збитків заподіяних енергопостачальнику на суму 12162,48 грн. 16 січня 2018 року, без письмового попередження та посилаючись на складений акт про порушення Правил користування електричною енергією для населення, електропостачання будинку було припинено шляхом відключення від опори.

За зверненням представника позивача, комісією інформаційно-консультаційного центру ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго», за участю представників Управління НКРЕКП у Дніпропетровській області та інспекції Держенергонагляду у Донбаському регіоні вирішено: Великоновосілківському РЕМ ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» у зв'язку з порушенням пунктів 4.6, 4.7 Методики, п.53 ПКЕЕН, привести свої дії по відношенню до споживача ОСОБА_3 у відповідність до вищенаведених вимог законодавства шляхом скасування нарахувань по Акту про порушення Правил користування електричною енергією для населення, відновити електропостачання будинку позивача на безоплатній основі, з метою недопущення у подальшому можливості безоблікового споживання самовільного підключення до електричної мережі та у зв'язку із простроченим терміном державної повірки лічильника, встановити засіб обліку на межі розподілу у закритому комплексі обліку електроенергії.

У зв'язку з незаконним відключенням від електромережі в період з 16 січня 2018 року до 28 лютого 2018 року енергопостачальником «Великоновосілківський РЕМ» ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» позивачу недовідпущено електричної енергії у розмірі 2016 кВт, вартість якої складає 3386,88 грн., двократний розмір збитків складає 6773,76 грн.

Крім того, в період відключення електроенергії позивачу довелося користуватися бензиновим генератором, витрати на паливо для якого склали 10690,36 грн.

Рішенням Великоновосілківського районного суду Донецької області від 17 жовтня 2018 року позов ОСОБА_3, в особі представника ОСОБА_4 до ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» про захист прав споживача, відшкодування завданої матеріальної шкоди задоволено частково.

Стягнуто з ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» () на користь ОСОБА_3 двократний розмір вартості недовідпущеної електроенергії, що становить 6773,76 грн.

У задоволенні іншої частини позову відмовлено.

Стягнуто з ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» на користь ОСОБА_3 сплачену позивачем суму судового збору у розмірі 704,80 грн.

Не погоджуючись з даним рішенням, АТ «ДТЕК ДОНЕЦЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» подало апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення в частині стягнення з відповідача двократної вартості недовідпущеної електричної енергії в сумі 6773,76 грн. і ухвалити в цій частині нове рішення про відмову ОСОБА_3 у задоволенні позову. В іншій частині рішення суду залишити без змін.

Зокрема зазначає, що ухвалою суду участь представника визначена у судовому засіданні, призначеному на 17 жовтня 2018 року в режимі відеоконференції. Однак проведення відеоконференцзв'язку не було забезпечено судом, чим позбавлено представника відповідача процесуального права прийняти участь в судовому процесі та відповідачу створено перешкоди доступу до правосуддя.

Судом не враховано, що 16 січня 2018 року припинено постачання електричної енергії в будинок позивача у зв'язку з наявністю заборгованості за спожиту, але не враховану приладом обліку електричну енергію. На момент складання акту про порушення Правил користування електричною енергією для населення та під час відключення будинку від електропостачання відповідач діяв у межах вимог діючого законодавства, на підставі складених та дійсних на той час документів. Після скасування акту про порушення Правил користування електричною енергією для населення № 212975 від 13 жовтня 2017 року та відповідних нарахувань, 28 лютого 2018 року електропостачання в будинок позивача було поновлено.

За результатами розгляду комісією Інформаційно-консультаційного центру АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» (далі - ІКЦ) скарги позивача було прийнято рішення про скасування Акту про порушення Правил користування електричною енергією для населення № 212975 від 13 жовтня 2017 року з формальних причин, оскільки були неточності в оформленні акту, а не з причин відсутності безоблікового споживання електричної енергії; відновити електропостачання до будинку позивача після встановлення засобу обліку на фасаді будинку з метою недопущення в подальшому можливості безоблікового споживання електричної енергії.

Обгрунтовуючи рішення стосовно стягнення двократної вартості недовідпущеної електричної енергії, суд послався на спеціальне законодавство - Закон України «Про електроенергетику», який втратив чинність на момент виникнення спірних правовідносин. Пунктом 44 ПКЕЕН передбачена відповідальність енергопостачальника у розмірі двократної вартості недовідпущеної побутовому споживачу електричної енергії у разі тимчасового припинення електропостачання з вини енергопостачальника. Підстави, за якими енергопостачальник може тимчасово припинити користування електричною енергією передбачені п.34 Правил користування електричною енергією для населення, а в даному випадку мало місце відключення споживача у разі самовільного підключення до електромережі, розкрадання електричної енергії, підстави можливості чого визначені п. 35 Правил користування електричною енергією для населення.

Суд у рішенні послався на розрахунок збитків, долучений представником позивача до заяви про розгляд справи у відсутності учасників справи зі сторони позивача, який не був долучений до позову, не направлявся відповідачу, тому останній був позбавлений можливості надати свої заперечення.

Діючим законодавством не передбачена Методика/Порядок нарахування двократної вартості недовідпущеної електричної енергії. Приймаючи рішення, суд безпідставно погодився з розрахунком позивача, який розрахований не по обсягу спожитої електричної енергії, а по максимально допустимої потужності 2,0 кВт, яка зазначена в договорі. Позивач та суд у рішенні не обгрунтовують необхідність використання максимальної потужності 2,0 кВт саме цілодобово, що фактично є неможливим.

Середнємісячне споживання позивачем електричної енергії, відповідно до даних особового рахунку, становить 328 кВт/год, а розрахунок проведений по кількості електричної енергії 1440 кВт/год за місяць, що за 42 доби становтиьть 2016 кВт, яка в такому об'ємі споживачу не відпускалася, споживачем не споживала та не оплачувалася, тому він є безпідставний та незаконний.

Рішення суду в частині відмови в задоволенні позовних вимог про стягнення на користь позивача витрат на паливо для бензинового генератора у сумі 10690,36 грн. сторонами не оскаржувалось.

Відзив на апеляційну скаргу, відповідно до положень ст. 360 ЦПК України, до суду не надано. Відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Відповідно до ч.2 ст.372 ЦПК України апеляційний суд розглядає справу у відсутності позивача, яка належним чином повідомлена про дату, час і місце судового розгляду справи, призначеного на 09 січня 2019 року, телефонограмою та судовою повісткою - повідомленням, про що свідчить запис в книзі телефонограм апеляційного суду за № 859, поштовим повідомленням про вручення судової повістки. Позивач ОСОБА_3 направила заяву про розгляд справи без її участі. Про розгляд справи 16 січня 2019 року позивач повідомлена через свого представника (а.с.133 -136, 138, 144).

В судовому засіданні представник відповідача - Рожкова Л.О. посилаючись на доводи викладені в апеляційній скарзі, пояснила, що відключення будинку позивача від електропостачання відбулося внаслідок несплати нею суми нарахування збитків, проведеного відповідачем за результатом розгляду Акту про порушення ПКЕЕН. Після розгляду ІКЦ ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» скарги позивача, Акт про порушення Правил користування електричною енергією для населення та нарахування за цим актом були скасовані відповідачем та 28 лютого 2018 року відновлення електропостачання будинку. Про відключення позивач не попереджалася, до суду з позовом про стягнення нарахування за актом відповідач не звертався. При здійсненні перевірки представниками відповідача 13 жовтня 2017 року було виявлено безоблікове споживання електричної енергії та проведено відключення безоблікового приєднання до електричної мережи. Пояснила також, що відповідальність електропостачальника згідно з умовами договору у розмірі двократної вартості недовідпущеної споживачу електричної енергії наступає у разі тимчасового припинення електропостачання з вини електропостачальника, а саме у випадках, передбачених п.34 Правил користування електричною енергією для населення, а у даному випадку мало місце відключення позивача у зв'язку з розкрадання електричної енергії та несплати ним вартості спожитої, але не облікованої приладом обліку електричної енергії, що передбачено п.35 Правил користування електричною енергією для населення, що виключає відповідальність.

Представник позивача - ОСОБА_4 в апеляційному суді пояснив, що позивач не була згодна з актом, ніяких порушень Правил користування електричною енергією для населення допущено нею не було, тому було звернення зі скаргою до ІКЦ ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго», за результатом розгляду якої, відповідач скасував акт про порушення Правил користування електричною енергією для населення, нарахування збитків та поновив електропостачання будинку. Факту безоблікового споживання електричної енергії позивачем допущено не було. Відключення будинку проведено у порушення п. 53 Правил користування електричною енергією для населення. Пояснив також, що розрахунок розміру двократної вартості невідпущеної позивачу електричної енергії проведено виходячи із умов укладеного між сторонами договору про користування електричною енергією.

Згідно ч.1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Правомірність відмови в задоволенні позовних вимог про стягнення на користь позивача витрат на паливо для бензинового генератора у сумі 10690,36 грн. не є предметом даного апеляційного оскарження, у зв'язку з чим законність та обґрунтованість рішення суду в цій частині апеляційним судом не перевіряється, виходячи з меж перегляду справи в порядку апеляції.

Заслухавши суддю - доповідача, пояснення представника відповідача - Рожкової Л.О., яка просила апеляційну скаргу задовольнити, рішення суду першої інстанції в частині стягнення з відповідача двократної вартості невідпущеної електричної енергії скасувати і ухвалити в цій частині нове рішення про відмову позивачу у задоволенні позову, заперечення представника позивача - ОСОБА_4, який просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, рішення суду в оскаржуваній частині залишити без змін, обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, а рішення суду першої інстанції зміні з наступних підстав.

Відповідно до положень ст.263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Рішення суду в частині розміру вартості недовідпущеної позивачу електричної енергії не відповідає цим положенням та підлягає зміні.

Згідно ч.1 ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: неповне з'ясування обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Згідно ч. 1 ст.714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Як встановлено судом і це підтверджується матеріалами справи, енергопостачання будинку за адерсою: АДРЕСА_1 здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією № 177024, укладеного 24 квітня 2014 року між ОСОБА_3 та егергопостачальником ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» (а.с.19-21).

Відповідно до умов договору, електропостачальник взяв на себе зобов'язання надійно постачати електричну енергію на об'єкт споживача у необхідних йому обсягах відповідно до потужності 2,0 кВт, з гарантованим рівнем надійсності, безпеки і якості, а споживач зобов'язувався оплачувати спожиту електричну енергію за тарифами, встановленими НКРЕКП, у строки, передбачені цим договором.

13 жовтня 2017 року, під час проведення рейдової перевірки за адресою: АДРЕСА_1, було виявлене порушення Правил користування електричною енергією та складено акт про порушення (ПКЕЕН) № 212975 (а.с.44, 45).

17 жовтня 2017 року комісією Великоновосілківського РЕМу з розгляду актів здійснено розрахунок суми збитків заподіяних енергопостачальнуку, який склав 12162,48 грн.

16 січня 2018 року без письмового попередження та посилаючись на складений акт про порушення, електропостчання будинку позивача було припинено відповідачем шляхом відключення від опори, що не заперечене відповідачем.

Відповідно до листа № 55/ІС -856 від 13 лютого 2018 року, комісією інформаційно-консультаційного центру ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго», за участю представників Управління НКРЕКП у Дніпропетровській області та інспекції Держенергонагляду у Донбаському регіоні розглянуто звернення позивача щодо процедури складання акту про порушення ПКЕЕН № 212975 та здійсненого за ним розрахунку збитків, за результатом якого акт про порушення ПКЕЕН № 212975 визнано таким, що складений з порушенням вимог Методики. Комісією сторонам надані відповідні рекомендації (а.с. 13-18).

28 лютого 2018 року електропостачання будинку АДРЕСА_1 відновлено, відповідачем встановлений новий лічильник електроенергії та скасовано нарахування штрафу за вказаним актом.

Судом також встановлено, що в Акті про порушення ПКЕЕН від 13 жовтня 2017 року, як у описі виявленого порушення, так і на наведеній до нього схемі електропостачання споживача, не зазначено місце самовільного підключення електропроводки до електричної мережі.

Задовольняючи позов в частині стягнення з відповідача на користь позивача двократного розміру вартості невідпущеної електроенергії, суд дійшов висновку щодо відсутності у відповідача підстав для застосування Методики для здійснення на підставі Акту розрахунку обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. Нарахування штрафу та відключення від електропостачання будинку позивача відбулося у незаконний спосіб та всупереч договору про користування електричною енергією, укладеного між сторонами, та вказані дії відбулися з вини саме ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго».

Враховуючи умови договору про користування електричною енергією, відповідно до яких енергопостачальник бере на себе зобов'язання надійно постачати позивачу електричну енергію у необхідних йому обсягах відповідно до потужності 2,0 кВт /год. електроустановок споживача, суд дійшов висновку, що постачання електроенергії позивача становить 48 кВт на добу, та з вини енергопостачальника за період з 16 січня 2018 року по 28 лютого 2018 року позивачу недовідпущено електричної енергії в обсязі 2016 кВт. З урахуванням тарифу на електроенергію, що відпускається населенню у цей період, який складає 1,68 грн. за кіловат спожитої електроенергії, енергопостачальником недовідпущено електричної енергії на суму 3386,88 грн., що в двократному розмірі становить 6773,76 грн.

З висновком суду щодо припинення постачання електроенергії позивачу з вини відповідача та наявність правових підстав для задоволення позовних вимог про відшкодування недовідпущеної електроенергії колегія суддів не може не погодитися враховуючи наступне.

Правовідносини між побутовими споживачами та енергопостачальниками регулюються ст.714 ЦК України, Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року №1357 (далі - Правила), а також іншими нормативно-правовими актами в сфері електропостачання.

Обсяг та вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил визначається відповідно до положень Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04 травня 2006 року № 562 (зі змінами та доповненнями) та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 4 липня 2006 р. за N 782/12656 (далі - Методика).

Згідно п. 3 Правил, споживання електричної енергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією між побутовим споживачем і електропостачальником, що розробляється енергопостачальником згідно з Типовим договором про користування електричною енергією (додаток 1) і укладається на три роки.

Договір про користування електричною енергією вважається продовженим на кожен наступний рік, якщо за місяць до закінчення зазначеного строку жодна із сторін не заявила про розірвання договору або про внесення до нього змін.

24 квітня 2014 року між ОСОБА_3 та енергопостачальником ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» укладено договір № 177024 про користування електричною енергією (далі - Договір), відповідно до якого енергопостачальник бере на себе зобов'язання надійно постачати споживачеві електричну енергію у необхідних йому обсягах відповідно до потужності 2,0 кВт електроустановок споживача, з гарантованим рівнем надійності, безпеки і якості, а споживач, крім іншого, має право на отримання електричної енергії, якісні характеристики якої визначені державними стандартами та зобов'язується оплачувати одержану електричну енергію за обумовленими тарифами (цінами) у терміни, передбачені цим договором, дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про користування електричною енергією, узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки та інше (а.с.55 -58).

Відповідно до п.13 Договору енергопостачальник, серед іншого, зобов'язався забезпечувати надійне постачання електричної енергії згідно з умовами ліцензій та цього договору.

Термін дії договору визначений сторонами у п.29 Договору, а саме він укладений на три роки та набирає чинності з дня його підписання та вважається продовженим на рік, якщо за місяць до закінчення терміну його дії жодна із сторін не висловила наміру внести до нього зміни.

Таким чином, між сторонами виникли правовідносини, права та обов'язки яких врегульовані даним Договором.

13 жовтня 2017 року, під час проведення рейдової перевірки за адресою: АДРЕСА_1, було виявлене порушення Правил та складено акт про порушення (ПКЕЕН) № 212975 (а.с.44, 45).

В описовій частині Акту та на наведеній в цьому акті схемі електропостачання споживача, не було зазначено місце самовільного підключення електропроводки до електричної мережи, та не зазначено про те, що представники постачальника електроенергії під час проведення контрольного огляду засобу обліку не мали можливості виявити вказане порушення, при цьому зроблено запис про порушення ізоляції проводу. У пункті 3 про результати проведення вимірів параметрів схеми електропостачання споживача не вказані дані про ділянки схеми самовільного підключення, точка вимірювання, матеріал проводу (кабелю), переріз проводу та струм споживання самовільного підключення.

Положеннями п. 3.1 Методики встановлено, що ця Методика застосовується на підставі акту про порушення, складеного з урахуванням Правил, та в разі виявлення порушення, зокрема, зазначеного в п.п.6 п.3.1 Методики, а саме: самовільного підключення електроустановок, струймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника.

У разі виявлення у споживача порушення, зокрема, зазначеного в п.п. 6 п.3.1 Методики, ця Методика застосовується за умови виявлення місця підключення до відповідних мереж, що зазначається в акті про порушення та позначається на схемі.

Оскільки в Акті про порушення (ПКЕЕН) № 212975 від 13 жовтня 2017 року не зазначено місце самовільного підключення електропроводки до електричної мережі, апеляційний суд погоджується з висновком суду щодо відсутності у відповідача підстав для застосування Методики необлікованої електричної енергії, обсяг та вартість якої відповідно до пояснень представника відповідача, було проведено за три роки до часу виявлення порушення.

Крім того, в описовій частині Акту також зазначено, що споживачем встановлено «шунтувальна перемичка», що дає підставу класифікувати дане порушення, відповідно до п.п. 3 п.3.1, п.3.3 Методики, як інші дії споживача, які призвели до зміни показників приладу обліку та проведення перерахунку за спожиту електричну енергію з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення.

З матеріалів справи вбачається, що останнє зняття показань приладу обліку, під час якого представник відповідача проводить контрольний огляд приладу обліку, здійснено 12 жовтня 2017 року, а перевірка дотримання позивачем Правил, за наслідком якої було складено Акт про порушення (ПКЕЕН) № 212975, проводилась представниками відповідача 13 жовтня 2017 року( а.с. 140, 141).

Про допущені представниками відповідача порушення при складанні вказаного Акту та відсутності підстав визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ОСОБА_3 на підставі Акту про порушення (ПКЕЕН) № 212975 від 13 жовтня 2017 року відображено у листі ІКЦ ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» від 13 лютого 2018 року № 55/іс-856, який був направлений представнику позивача за наслідками розгляду комісією ІКЦ ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго», за участю представників Управління НКРЕКП у Дніпропетровській області та інспекції Держенергонагляду у Донбаському регіоні, його звернення щодо процедури Акту та здійснення за ним розрахунку збитків (а.с.13 - 18).

За результатами розгляду звернення представника позивача комісією ІКЦ було запропоновано Великоновосілківському РЕМ ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» у зв'язку з порушенням пунктів 4.6, 4.7 Методики, п.53 ПКЕЕН, привести свої дії по відношенню до споживача ОСОБА_3 у відповідність до вищенаведених вимог законодавства шляхом скасування нарахувань по Акту про порушення ПКЕЕН № 212975 від 13 жовтня 2017 року ; відновити електропостачання будинку за адресою: АДРЕСА_1 на безоплатній основі; з метою недопущення у подальшому можливості безбілкового споживання, самовільного підключення до електричної мережі та у зв'язку з простроченим терміном державної повірки лічильника, встановити засіб обліку на межі розподілу у закритому комплексі обліку електроенергії.

Відповідно до положень п.53 Правил № 1357 у разі виявлення фактів розкрадання електричної енергії електропостачальник має право відключити лише безоблікове приєднання до електричних мереж. Якщо неможливо усунути безоблікове приєднання під час оформлення акту, відключенню підлягає об'єкт споживача в цілому, про що зазначається в акті.

У разі відмови побутового споживача від сплати вартості необлікованої електричної енергії енергопостачальник звертається з позовом до суду та має право припинити постачання електричної енергії після прийняття судом рішення на користь енергопостачальника (крім випадку виявлення факту самовільного підключення).

В апеляційному суді представник відповідача пояснила, що під час виявлення у позивача порушення Правил № 1357 відключено безоблікове приєднання до електричної мережі, а 16 січня 2018 року, оскільки ОСОБА_3 не оплатила нараховані збитки, працівниками відповідача здійснено відключення будинку від електропостачання.

Отже, оскільки відповідачем за наслідками розгляду Акту про порушення ПКЕЕН № 212975 від 13 жовтня 2017 року безпідставно зроблено нарахування збитків, останній не мав права вимагати від позивача їх сплати, апеляційний суд вважає, що відключення будинку, в якому позивач споживає електричну енергію, здійснено відповідачем неправомірно та у незаконний спосіб та всупереч договору про користування електричною енергією, укладеного між сторонами. А відтак припинення позивачу електропостачання відбулося з вини відповідача.

Про неправомірність дій відповідача щодо здійснення нарахування за Актом про порушення (ПКЕЕН) № 212975 та відключення будинку свідчать подальші дії останнього, який скасував своє рішення про нарахування збитків, так і вказаний акт.

З огляду на наведене, апеляційний суд не може погодитися з доводами апеляційної скарги щодо правомірності відключення з посиланням на те, що на час відключення були чинними Акт про порушення (ПКЕЕН) № 212975 і рішення комісії відповідача про нарахування збитків за цим актом.

Неспроможними є і доводи апеляційної скарги щодо відключення будинку позивача від електропостачання внаслідок розкрадання електричної енергії, з посиланням на Акт про порушення ПКЕЕН № 212975 від 13 жовтня 2017 року, оскільки відповідно до пояснень представника відповідача, при виявленні факту самовільного підключення, 13 жовтня 2017 року було відключено безоблікове споживання електричної енергії.

Вказані дії відповідача щодо відключення безбілкового споживання електричної енергії узгоджуються з положеннями п.53 Правил.

Більш того, відповідач в апеляційній скарзі посилається саме на відключення електропостачання внаслідок несплати позивачем нарахованих збитків за актом.

У разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: зміна умов зобов'язання, зокрема сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди ( стаття 611 ЦК України).

Згідно з пунктом 35 Правил енергопостачальник має право відключити побутового споживача у разі: самовільного підключення до електричної мережі; розкрадання електричної енергії, навмисного пошкодження засобу обліку та зриву пломби; порушення термінів сплати за спожиту електричну енергію у порядку, визначеному пунктом 27 цих Правил, або порушення умов договору про реструктуризацію заборгованості; неоплати за встановлення нового засобу обліку відповідно до пункту 17 або інших платежів згідно з цими Правилами; невиконання припису Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії; зниження показників якості електричної енергії з вини побутового споживача.

Відновлення постачання електричної енергії побутовому споживачу здійснюється протягом трьох робочих днів у містах та п'яти робочих днів у сільській місцевості після оплати витрат на повторне підключення, усунення виявлених порушень та/або відшкодування збитків, завданих електропостачальнику (електророзподільному підприємству), крім випадку, коли електроустановку побутового споживача відключено у зв'язку з наявністю заборгованості з оплати за спожиту електричну енергію.

У разі відключення об'єкта побутового споживача через заборгованість відновлення електропостачання здійснюється за рахунок електропостачальника протягом трьох робочих днів у містах та п'яти робочих днів у сільській місцевості після оплати побутовим споживачем заборгованості.

У разі розгляду спірних питань у судовому порядку термін відключення не повинен перевищувати 1 місяця за умови відсутності у побутового споживача заборгованості за спожиту електричну енергію (пункт 36 Правил).

За пунктами 43, 44, 46 Правил енергопостачальник несе відповідальність за шкоду, заподіяну споживачу або його майну, в розмірі й порядку, визначених законодавством. У разі тимчасового припинення електропостачання з вини енергопостачальника він несе відповідальність згідно з умовами договору у розмірі двократної вартості недовідпущеної електричної енергії. У разі порушення прав споживачів енергопостачальник несе відповідальність згідно із законодавством та договором.

Пунктом 19 Договору, укладеного між сторона, також установлено відповідальність електропостачальника за тимчасове припинення електропостачання (окрім випадків передбачених п.30, 34, 35 ПКЕЕН) з його вини у розмірі двократної вартості недовідпущеної електричної енергії.

Оскільки відповідач припустився порушення умов Договору про користування електричною енергією та вищенаведених положень Правил користування електричною енергією для населення та допустив незаконне припинення електропостачання до житлового будинку, який належить позивачеві, висновок суду першої інстанції про наявність підстав для притягнення відповідача до відповідальності у вигляді стягнення на користь позивача двократної вартості недовідпущеної електричної енергії є законним та обґрунтованим.

Позивач під час розгляду справи навела свій розрахунок вартості недовідпущеної електричної енергії, який становить 6773,76 грн., та з яким повністю погодився суд першої інстанції ( а.с.89).

В апеляційній скарзі відповідач, не погоджуючись з наведеним позивачем розрахунком, свого розрахунку не надав, посилаючись на те, що до теперішнього часу відсутня Методика/Правила розрахунку обсягу та вартості недовідпущеної електричної енергії.

Проте такі твердження спростовуються наступним.

Підпунктом 45 пункту п.1.2. розділу 1 Правил користування електричною енергією, затверджених Постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 31 липня 1996 року № 28, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 02 серпня 1996 р. за № 417/1442 з послідуючими змінами, який розповсюджується на всіх споживачів, визначено, що недовідпущена електрична енергія - різниця між обсягом електричної енергії, який мав бути поставлений споживачеві у певний період відповідно до договору, і фактично отриманим споживачем обсягом електричної енергії за цей період, що виникла в результаті перерви в електропостачанні, у тому числі при відключеннях.

Відповідно до абз. 21 п.2, п.20 Правил середньодобовий обсяг споживання - середня величина обсягу електричної енергії, яка спожита протягом доби, за певну кількість днів; розрахунковим періодом для встановлення оплати спожитої електричної енергії є календарний місяць.

Тарифи для населення встановлено Постановою НКРЕ №220 від 26 лютого 2015 року, та становлять:

-з 01 березня 2017 року - 1,68 за 1 кВт/ год. з ПДВ;

Як вбачається із копій квитанцій ( а.с. 145 - 147), даних особового рахунку( а.с.140, 141), обсяг спожитої позивачем електричної енергію за попередній розрахунковий період відносно відключення позивача, тобто за грудень 2017 року, становить 481 кВт/ год (3065 кВт (станом на 31.12.2017 року) - 2584 кВт (станом на 02.12.2017 року) = 481 кВт.).

Споживання позивачем в грудні 2017 року вказаного обсягу електроенергії не заперечувала в апеляційному суді представник відповідача.

Відтак середньодобовий обсяг споживання за попередній розрахунковий період становить: 15,516 кВт (481 кВт : 31 день у грудні = 15,516 кВт за добу).

У суді позивач наполягав на стягненні недовідпущеної електричної енергії у розмірі 6776,76 грн. з дня відключення будинку від електромережі по день підключення, тобто з 16 січня 2018 року по 28 лютого 2018 року, а саме за 42 доби.

Враховуючи вищевикладене, розмір двократної вартості недовідпущеної електричної енергії за період з 16 січня 2018 року по 28 лютого 2018 року становить 2189,62 грн.(15,516 кВт х 1,68 грн. х 42 = 1094,81 грн.) х2).

Таким чином, рішення суду першої інстанції, відповідно до положень п.2 ч.1 ст. 374 ЦПК України в частині розміру вартості недовідпущеної електричної енергії підлягає зміні та стягнення з відповідача на користь позивача 2189 грн.62 коп.

При цьому апеляційний суд не може погодитися з наданим позивачем розрахунком розміру двократної вартості недовідпущеної електричної енергії за вказаний період, оскільки нею проведено розрахунок з урахуванням споживання електроенергії протягом 24 години відповідно до потужності 2,0 кВт, що дорівнює 48 кВт на добу, відповідно за 42 доби - 2016 кВт, а за 30 днів - 1440 кВт.

Але, як вбачається з матеріалів справи (а.с. 140, 141) та досліджених апеляційним судом квитанцій по оплаті позивачем за спожиту електроенергію за 2017 рік, споживання електричної енергії в обсязі зазначеним позивачем в розрахунку, а саме 1440 кВт за місяць, не відбувалося.

Обгрунтовуючи рішення в частині правомірності стягнення з відповідача двократного розміру вартості недовідпущеної електричної енергії, суд першої інстанції, крім посилання на вищенаведені норми ЦК України, Правил, договір про користування електричною, послався на норми Закону України «Про електроенергетику», який на час виникнення спірних правовідносин втратив чинність, але це не призвело до ухвалення неправильного рішення в цій частині.

Доводи апеляційної скарги щодо незабезпечення проведення судового засідання в режимі відеоконференції, з урахуванням положень ст. 376 ЦПК України, не приводять апеляційний суд до висновку про скасування рішення в оскаржуваній частині.

Відповідно до ч.3 ст.22 Закону України «Про захист прав споживачів» від 12 травня 1991 року № 1023-ХІІ, споживачі звільняються від сплати судового збору за позовами, що пов'язані з порушеннями їх прав.

Позивач не повинна була сплачувати судовий збір при зверненні до суду з даним позовом та має право, відповідно до ч.1 ст.7 Закону України «Про судовий збір» на його повернення, а не на відшкодування витрат по сплаті судового збору за рахунок відповідача.

За таких обставин рішення суду в частині стягнення з відповідача на користь ОСОБА_3 судового збору 704 грн. 80 коп. підлягає скасуванню.

Оскільки позивач звільнена від сплати судового збору при зверненні до суду з позовом, а вимоги ОСОБА_3 про стягнення двократної вартісті недовідпущеної електричної енергії підлягають частковому задоволенню, з АТ«ДТЕК ДОНЕЦЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» в дохід держави підлягає стягненню судовий збір 704 грн.80 коп.

При зверненні з апеляційною скаргою позивач сплатив судовий збір 1057,20 грн. (а.с.99).

Згідно ч.1, ч.6 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

У зв'язку з тим, що апеляційна скарга відповідача підлягає частковому задоволенню, так як позов ОСОБА_3 у вказаній частині підлягає частковому задоволенню, а саме на 32,33 % (2189 грн. х 100) : 6776,76 грн.), а остання звільнена від сплати судового збору, АТ«ДТЕК ДОНЕЦЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» підлягає відшкодуванню судовий збір 715,41 грн. (67,67 % від 1057,20 грн.) за рахунок держави.

Шляхом зарахування судового збору, який підлягає стягненню з відповідача в дохід держави у зв'язку з розглядом справи в суді першої інстанції, та судового збору, що підлягає відшкодуванню за рахунок держави у зв'язку з переглядом справи в суді апеляційної інстанції, АТ «ДТЕК ДОНЕЦЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» за рахунок держави підлягає компенсації судовий збір 10,61 грн. (715,41 грн. - 704,80 грн.).

Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 376, 381, 382 ЦПК України, апеляційний суд,

П о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства «ДТЕК ДОНЕЦЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» задовольнити частково.

Рішення Великоновосілківського районного суду Донецької області від 17 жовтня 2018 року в частині розміру вартості недовідпущеної електричної енергії змінити, в частині відшкодування судового збору скасувати.

Стягнути з Акціонерного товариства «ДТЕК ДОНЕЦЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» () на користь ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1) двократну вартість недовідпущеної електричної енергії у розмірі 2189 (дві тисячі сто вісімдесят дев'ять) гривень 62 копійки.

Компенсувати Акціонерному товариству «ДТЕК ДОНЕЦЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» () за рахунок держави судовий збір 10 гривень 61 копійку у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня прийняття і касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених п.2 ч.3 ст.389 Цивільного процесуального кодексу України.

Повний текст постанови складений 21 січня 2019 року.

Судді: Т.Б.Ткаченко

Л.М.Кочегарова

С.А.Попова