Суддя Клименко А. М.
Справа № 644/2813/17
Провадження № 2/644/62/19
Справа № 644/2813/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 листопада 2019 року.

Орджонікідзевський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді - Клименка А.М.,

з участю:

секретаря судових засідань - Добродій В.В.,

представника позивача - ОСОБА_1 ,

представника відповідача - ОСОБА_7.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування за законом і за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про встановлення факту спільного проживання та визнання права власності на частину спадкового майна,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_3 і просила:

-визнати за нею право власності на ј частину квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

-визнати за нею право власності на 3/8 частини квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В обґрунтування позову ОСОБА_2 посилалася на те, що на праві спільної сумісної власності її діду - ОСОБА_5 та бабусі ОСОБА_4 належала спірна квартира на підставі свідоцтва про право власності на житло від 03 лютого 1994 року, виданого ХМЦПДЖФ, р. НОМЕР_6

ІНФОРМАЦІЯ_3 помер її батько - ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її бабуся - ОСОБА_4 . Після її смерті відкрилася спадщина у вигляді Ѕ частини спірної квартири.

Спадкоємцями першої черги за законом на Ѕ частину спірної квартири були чоловік померлої ОСОБА_5 , її донька ОСОБА_3 та за правом представлення її онука - позивач ОСОБА_2 , оскільки на момент смерті бабусі вона була неповнолітньою, а її батько, він же син спадкодавця, - ОСОБА_6 вже помер.

ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_5 . Після його смерті відкрилася спадщина у вигляді ѕ частин спірної квартири (1/2 + ј).

Спадкоємцями першої черги за законом за правом представлення після смерті ОСОБА_5 є його онука ОСОБА_2 і дочка померлого - відповідач ОСОБА_3 .

Ухвалою суду від 18 травня 2017 року відкрито провадження у справі.

Відповідач ОСОБА_3 звернулася до суду з зустрічним позовом про встановлення факту спільного проживання та визнання права власності на Ѕ частину спадкового майна, і просила:

-встановити факт її спільного проживання однією родиною з рідною матір`ю - ОСОБА_4 у період з 2006 року по 09 червня 2008 року у квартирі АДРЕСА_1 ;

-визнати за нею - ОСОБА_3 право власності на ј частину квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , та на ј частину квартири в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В обґрунтування зустрічного позову ОСОБА_3 посилалася на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати ОСОБА_4 . До дня смерті матері та після її смерті вона проживала однією родиною разом з нею та батьком, вони вели спільне господарство, у них були загальні кошти на придбання продуктів харчування, побутових товарів, одягу, оплату комунальних послуг. ОСОБА_3 не була заміжня, ніде не працювала та всю увагу приділяла батькам, а також піклувалася про них, забезпечувала доглядом.

З 2006 року до теперішнього часу ОСОБА_3 постійно проживала у спірній квартирі і тому прийняла спадщину після смерті своєї матері, оскільки не заявила про відмову від неї на підставі ч. 3 ст. 1268 ЦК України

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 помер. Після його смерті вона у встановлений законом строк звернулася до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини.

Ухвалою суду від 16 жовтня 2018 року в задоволенні клопотання представника відповідача за первісним позовом про відкладання розгляду справи відмовлено, закрито підготовче провадження у цивільній справі та призначено справу до судового розгляду.

23 травня 2019 року в судовому засіданні відповідач за первісним позовом ОСОБА_3 вточнила зустрічний позов і просила визнати за нею право власності на 1/6 частину квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , замість визнання права власності на ј частину спірної квартири.

Ухвалою суду від 26 липня 2019 року частково задоволено клопотання позивача та витребувано від Четвертої Харківської державної нотаріальної контори інформаційну довідку зі спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) та інформаційну довідку зі спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину).

Представник позивача за первісним позовом ОСОБА_1 у судовому засіданні первісний позов підтримала, проти задоволення зустрічного позову - заперечувала.

Представник відповідача за первісним позовом ОСОБА_7 у судовому засіданні первісний позов не визнала, зустрічний позов підтримала.

Вивчивши матеріали справи, оцінивши надані сторонами докази, суд вважає, що первісний позов підлягає задоволенню, а зустрічний позов підлягає частковому задоволенню. До такого висновку суд дійшов виходячи з наступного…

Судовим розглядом встановлено, що спірним майном є квартира АДРЕСА_1 , яка належить на праві спільної сумісної власності ОСОБА_5 і ОСОБА_4 на підставі свідоцтва про право власності на житло від 03 лютого 1994 року, виданого ХМЦПДЖФ, р. НОМЕР_7, що підтверджується довідкою КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації Харківської міської ради» № 2501441 від 31 березня 2017 року (а.с. 20, 39).

Відповідно до ч. 2 ст. 372 ЦК України у разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом.

Оскільки доказів домовленості між ОСОБА_4 і ОСОБА_5 щодо визначення розміру часток у спільній сумісній власності не надано, суд виходить з того, що частки кожного зі співвласників у праві власності є рівними і їх розмір становить Ѕ частина.

Позивач ОСОБА_2 є донькою ОСОБА_6 і онукою ОСОБА_5 та ОСОБА_4 , що підтверджується копіями свідоцтв про народження НОМЕР_1 та НОМЕР_8 відповідно (а.с. 18, 19).

Відповідач ОСОБА_3 є донькою ОСОБА_5 і ОСОБА_4 , що підтверджується копією свідоцтва про народження НОМЕР_4 (а.с. 42) та копією витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища (а.с. 43).

ІНФОРМАЦІЯ_3 помер батько позивача - ОСОБА_6 (а.с. 16).

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла бабуся позивача - ОСОБА_4 . Після її смерті відкрилася спадщина у вигляді Ѕ частини спірної квартири. Заповіту ОСОБА_4 не залишила, що підтверджується Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові справи).

Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені

після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно з ч. 1 ст. 1266 ЦК України внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові,

якби вони були живими на час відкриття спадщини.

Частиною 4 статті 1268 ЦК України малолітня, неповнолітня, недієздатна особа, а також особа, цивільна дієздатність якої обмежена, вважаються такими, що

прийняли спадщину, крім випадків, встановлених частинами другою - четвертою статті 1273 цього Кодексу.

Судом встановлено, що на час смерті спадкодавця ОСОБА_4 , а саме, станом на ІНФОРМАЦІЯ_4 року, її син - ОСОБА_6 вже помер, а його дочка і, відповідно, онука спадкодавця - позивач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , була неповнолітньою особою і, відповідно до положень ст. 1266, ст. 1268 ЦК України, вважається такою, що прийняла спадщину (а.с. 19).

Доказів відмови спадкоємця за законом - позивача ОСОБА_2 від спадщини суду не надано.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідач за первісним позовом ОСОБА_3 не надала суду жодного доказу у підтвердження факту її спільного проживання з ОСОБА_4 та ОСОБА_5 у період з 2006 року по 09 червня 2008 року в спірній квартирі АДРЕСА_1 , тому суд вважає цю обставину не доведеною та приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення її зустрічного позову в частині встановлення юридичного факту спільного проживання з матір`ю до моменту її смерті.

Разом з тим, частиною 1 статті 82 ЦПК України встановлено, що обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників.

Сторонами по справі - позивачем за первісним позовом ОСОБА_2 та відповідачем за первісним позовом - ОСОБА_3 у позовній заяві та зустрічній позовній заяві визнана та обставина, що ОСОБА_4 та ОСОБА_5 до моменту смерті та на момент смерті ОСОБА_4 разом постійно проживали у спірній квартирі та були в ній зареєстровані, а відтак суд дійшов висновку, що у відповідності до положень ч. 1 ст. 82 ЦПК України ця обставина є встановленою і доказуванню не підлягає.

Після смерті ОСОБА_4 спадкоємцями першої черги Ѕ частки спірної квартири були її неповнолітня онука - ОСОБА_2 та чоловік спадкодавця - ОСОБА_5 , які успадкували Ѕ : 2 = ј частину спірної квартири кожний.

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 помер. Після його смерті відкрилася спадщина на Ѕ + ј = 3/4 частин спірної квартири. Заповіту ОСОБА_5 не залишив, що підтверджується Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові справи).

Згідно з довідкою Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори № 3569/01-16 від 13 серпня 2019 року після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , 22 квітня 2016 року із заявою про прийняття спадщини звернулася донька спадкодавця - ОСОБА_3 , 26 серпня 2016 року із заявою про прийняття спадщини по праву представлення звернулася онука спадкодавця - ОСОБА_2 , оскільки її батько і син спадкодавця - ОСОБА_6 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с. 226).

Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Після смерті ОСОБА_5 спадкоємцями першої черги 3/4 часток спірної квартири, які прийняли спадщину звернувшись до нотаріальної контори з відповідними заявами про прийняття спадщини, є ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , які успадкували по ѕ : 2 = 3/8 частин спірної квартири кожний.

Виходячи з наведеного, суд вражає за можливе визнати за позивачем ОСОБА_2 право власності на ј частину квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті її бабки - ОСОБА_4 та на 3/8 частини квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті її діда - ОСОБА_5 , а за ОСОБА_3 - право власності на 3/8 частини квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті її батька - ОСОБА_5 .

Відповідно до ст. 141 ЦПК України, у зв`язку з повним задоволенням первісного позову, з відповідача ОСОБА_3 підлягає стягненню на користь позивача ОСОБА_2 сплачений нею судовий збір у сумі 3485 грн. і витрати на правничу допомогу в розмірі 2000 грн. (а.с. 23).

При поданні зустрічного позову ОСОБА_3 її вимога майнового характеру, з урахуванням її подальшого уточнення під час судового розгляду, про визнання права власності в порядку спадкування на 1/6 + ј = 5/12 частин спірної квартири, вартість якої становить не менше 660000 грн., підлягала оплаті судовим збором в розмірі 660000 х 5/12 : 100 = 2750 грн., але судовий збір сплачений не був.

Оскільки зустрічний позов ОСОБА_3 в частині майнових вимог частково судом задоволений і за нею визнано право власності на 3/8 спірної квартири, то пропорційно до розміру задоволених позовних вимог з відповідача за зустрічним позовом ОСОБА_2 підлягали б стягненню на користь позивача за зустрічним позовом - ОСОБА_3 судові витрати у вигляді частини судового збору в розмірі 660000 х 3/8 : 100 = 2475 грн., але, оскільки судовий збір ОСОБА_3 з майнових вимог при поданні зустрічного позову сплачений не був, то і відшкодуванню він не підлягає, а повинен бути стягнений з відповідача за зустрічним позовом ОСОБА_2 в дохід держави. Частина не сплаченого судового збору, яка становить різницю між заявленими та задоволеними судом вимогами ОСОБА_3 становить 2750 - 2475 = 275 грн. і підлягає стягненню з неї в дохід держави.

Понесені позивачем за зустрічним позовом - ОСОБА_3 судові витрати у вигляді судового збору в розмірі 640 грн., сплаченого за вимогу немайнового характеру про встановлення юридичного факту, відшкодуванню не підлягають у зв`язку з відмовою суду в задоволенні позову в цій частині.

Відповідно до ст. ст. 12 - 19, 81, 82, 141, 265 - 268, 354 ЦПК України, ст. ст. 1261, 1266, 1268, 1273 ЦК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_5 , АДРЕСА_2 ) до ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_6 , АДРЕСА_3 ) про визнання права власності в порядку спадкування за законом - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_2 право власності на:

- ј частину квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті її бабки - ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_7 ;

- на 3/8 частини квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті її ОСОБА_9 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Зустрічний позов ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про встановлення факту спільного проживання та визнання права власності на частину спадкового майна, - задовольнити частково.

Визнати за ОСОБА_3 право власності на 3/8 частини квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті її батька - ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В задоволенні позову ОСОБА_3 в частині встановлення факту спільного проживання - відмовити.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 судові витрати в загальному розмірі 5485 грн. і судовий збір в дохід держави в розмірі 275 грн.

Стягнути з ОСОБА_2 в дохід держави судовий збір в розмірі 2475 грн.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку протягом тридцяти днів з дня складання його повного тексту шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду через районний суд.

Суддя: