ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

«03» грудня 2019 року

м. Харків

справа № 640/3073/19-ц

провадження 22ц/818/5399/19

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - Бурлака І.В., (суддя-доповідач),

суддів - Бровченка І.О., Колтунової А.І.

за участю секретаря - Колосовської А.Р.,

учасники справи:

позивач ОСОБА_1 , представник позивача ОСОБА_2 ,

відповідач Комунальне підприємство «Харківводоканал», представник відповідача - Хом`як Р.В.

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Київського районного суду м. Харкова від 05 червня 2019 року в складі судді Зуба Г.А.

в с т а н о в и в:

У лютому 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Комунального підприємства «Харківводоканал» про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, який в подальшому уточнив.

Позовна заява мотивована тим, що він проживає в комунальній квартирі за адресою: АДРЕСА_1 частин якої належать йому. Він скористався державною програмою по безкоштовній установці обліку споживання, зокрема, холодної та гарячої води.

01 грудня 2017 року складено акт обстеження для проектування, установки лічильника та встановлення лічильника. Проте, тільки 17 серпня 2018 року його опломбовано. Відомості по опломбуванню лічильника передано до Комунального підприємства «Харківводоканал» 22 серпня 2018 року.

Однак, після опломбування лічильника до реєстру платників за приладами обліку Комунальне підприємство «Харківводоканал» його не вніс. Прийом показань лічильника у нього не брали, тому він був змушений їздити до підприємства і вносити дані в журнал споживачів води за лічильником. Не дивлячись на це, підприємство нараховало йому споживання без урахування показань лічильника 9,92 куб м на місяць, при фактичному споживанні 1,5 куб м, тому у нього нібито утворилася заборгованість в розмірі 1152,00 грн.

Зазначив, що 29 серпня 2018 року та 13 листопада 2018 року він звертався до відповідача з заявами щодо перерахування плати за послуги за показаннями лічильника ще з 01 грудня 2017 року, однак відповіді не отримав.

Вважав, що посадові особи відповідача належним чином не виконували свої посадові обов`язки, не опломбували засоби обліку, не визнавали наявність у нього засобу обліку води, тому надавали квитанції по оплаті за послуги без урахування показань лічильника.

Просив визнати протиправними дії Комунального підприємства «Харківводоканал» у зв`язку з відмовою йому опломбувати засіб обліку води з 01 грудня 2017 року по 17 серпня 2018 року в квартирі АДРЕСА_2 ; визнати протиправними дії Комунального підприємства «Харківводоканал» у зв`язку з відмовою йому проводити перерахунок з 01 грудня 2017 року по 03 січня 2019 року по оплаті за постачання холодної води відповідно до показань засобів обліку води в квартирі АДРЕСА_2 ; зобов`язати Комунальне підприємство «Харківводоканал» провести перерахунок заборгованості з 01 грудня 2017 року по 03 січня 2019 року по оплаті за постачання холодної води відповідно до показань засобів обліку води в квартирі АДРЕСА_2 , яка належить йому.

Рішенням Київського районного суду м. Харкова від 05 червня 2019 року в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовлено в повному обсязі.

Не погоджуючись з рішенням суду ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просив рішення суду скасувати, ухвалити нове рішення, яким задовольнити його позовні вимоги.

Апеляційна скарга мотивована тим, що судом неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, висновки суду не відповідають обставинам справи, порушено та неправильно застосовано норми матеріального та процесуального права.

Вважав, що суд не надав належної оцінки доказам у справі і як доводи апеляційної скарги виклав доводи позовної заяви. При цьому зазначив, що його позовні вимоги стосувалися не обов`язку відповідача взяти лічильник на абонентський облік, а обов`язку відповідача своєчасно, після установки лічильника, його опломбувати.

19 листопада 2019 року від Комунального підприємства «Харківводоканал» до суду апеляційної інстанції надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому підприємство вважав рішення суду законним, а апеляційну скаргу - необґрунтованою. При цьому зазначив, що врахування показань засобів обліку підприємством здійснено у строки, передбачені чинним законодавством, а отже підприємством не порушувалось право позивача. Зазначив, що встановлення засобу обліку здійснювалось спеціалізованою організацією Товариством з обмеженою відповідальністю «КП Вода», а не Комунальним підприємством «Харківводоканал».

Судова колегія, заслухавши суддю-доповідача, пояснення з`явившихся учасників справи, дослідивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги вважає, що апеляційну скаргу ОСОБА_1 необхідно залишити без задоволення, рішення суду залишити без змін.

Рішення суду першої інстанції, з висновком якого погоджується судова колегія, мотивовано тим, що ОСОБА_1 не довів, що відповідачем порушено його права.

Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 51852695 від 20 січня 2016 року, ОСОБА_1 є власником 13/100 частин квартири АДРЕСА_2 (а.с.5-6).

01 грудня 2017 року в цій квартирі Товариством з обмеженою відповідальністю «КП Вода» складено акт обстеження для проектування і установки лічильників холодної та гарячої води. Тип водоміру «Smart», дата випуску 01 листопада 2017 року (а.с.7).

17 серпня 2018 року Товариством з обмеженою відповідальністю «КП Вода» складено акт первинного опломбування квартирних засобів обліку холодної та гарячої води № 010306, згідно якого показання засобів обліку -00016, відбиток пломбиратора - 2311723. Крім іншого, в акті зазначено, що ведення розрахунків за послуги холодного та гарячого водопостачання на підставі показань засобів обліку води проводиться з дати опломбування по 01 червня 2022 року (а.с.8).

03 січня 2019 року Департаментом збуту Комунального підприємства «Харківводоканал» складено акт контрольного зняття показань квартирних пристроїв обліку води в цій квартирі, згідно з яким пломби на пристроях обліку холодної та гарячої води знаходяться в схоронності. Здійснено контрольне зняття показань пристроїв обліку води: холодна вода тип SH-1,6, інв. № 5950140 (а.с.11).

29 серпня 2018 року та 13 листопада 2018 року ОСОБА_1 звернувся з заявами до начальника Комунального підприємства «Харківводоканал» щодо відмови працівників у прийнятті показань лічильника станом на 30 серпня 2018 року та невнесення його до Єдиного реєстру абонентів підприємства, які здійснюють оплату за лічильником.

Із відповідей Комунального підприємства «Харківводоканал» від 12 вересня 2018 року та 26 листопада 2018 року вбачається, що для постановки пристрою обліку холодної води на абонентський облік необхідно надати доступ до його квартири для обстеження мережі централізованого водопостачання та водовідведення і зняття контрольних показань пристрою обліку холодної води. Дату та час обстеження необхідно узгодити в абонентському відділі Холодногірського та Новобаварського районах абонентської служби щодо роботи з абонентами фізичними особами Департаменту збуту Комунального підприємства «Харківводоканал».

28 червня 2018 року ОСОБА_1 звернувся до Комунального підприємства «Харківводоканал» з заявою, в якій просив опломбувати лічильник холодної води.

Як вбачається з відповіді Департаменту комунального господарства Виконавчого комітету Харківської міської ради від 10 травня 2018 року № П4-17/00/11808-3 ОСОБА_1 повідомлено про те, що питання щодо опломбування і прийняття на абонентський облік пристрою обліку холодної води, встановленого ним, може бути розглянутий комунальним підприємством після отримання письмового підтвердження співвласників квартири, а саме: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про те, що він не користується послугами централізованого водопостачання та водовідведення в місцях спільного користування.

З розрахункової картки абонента ОСОБА_1 вбачається, що з серпня 2018 року провадяться нарахування плати за показаннями засобу обліку (а.с.29).

В суді апеляційної інстанції ОСОБА_1 та його представник підтвердили, що опломбування лічильника відбулося у серпні 2018 року та з цього часу здійснюється нарахування за показаннями засобу обліку. На сьогодні ОСОБА_1 здійснено перерахунок без зазначення періоду та заборгованості у нього немає, з чим він згодний.

В Україні визнається і діє принцип верховенства права (частина перша статті 8 Конституції України). Суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права (частина перша статті 129 Конституції України).

Одним з елементів верховенства права є дотримання прав людини, зокрема, права сторони спору на представлення її позиції та права на справедливий судовий розгляд (пункти 41 і 60 Доповіді «Верховенство права», схваленої Венеційською Комісією на 86-му пленарному засіданні, місто Венеція, 25-26 березня 2011 року).

Згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий розгляд його справи судом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Ідея справедливого судового розгляду передбачає здійснення судочинства на засадах рівності та змагальності сторін.

Рівність сторін передбачає, що кожній стороні має бути надана можливість представляти справу та докази в умовах, що не є суттєво гіршими за умови опонента (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Домбо Бегеер Б. В. проти Нідерландів» («Dombo Beheer B. V. v. the Netherlands») від 27 жовтня 1993 року, заява № 14448/88, § 33).

Створення рівних можливостей учасникам процесу у доступі до суду та до реалізації і захисту їх прав є частиною гарантій справедливого правосуддя, зокрема принципів рівності та змагальності сторін.

Відповідно до частини 2 статті 19 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, Учасниками відносин у сфері житлово-комунальних послуг є: власник, споживач, виконавець, виробник.

Частиною 2 статті 32 цього Закону передбачено, що розмір плати за комунальні послуги розраховується, виходячи з розміру затверджених цін/тарифів та показань засобів обліку або за нормами, затвердженими в установленому порядку. У разі наявності засобів обліку оплата комунальних послуг здійснюється виключно на підставі їх показників на кінець розрахункового періоду згідно з умовами договору, крім випадків, передбачених законодавством.

Відповідно до пунктів 9, 10 Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21 липня 2005 року № 630, у квартирі (будинку садибного типу) роботи з установлення засобів обліку води і теплової енергії (далі - квартирні засоби обліку) проводяться спеціалізованою організацією, виконавцем, виробником чи постачальником за рахунок коштів споживача.

Квартирні засоби обліку беруться виконавцем на абонентський облік.

Періодична повірка, обслуговування та ремонт (у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж) квартирних засобів обліку проводяться за рахунок виконавця.

Оплата послуг за показаннями засобів обліку води, встановлених у квартирі (будинку садибного типу), проводиться лише у разі здійснення обліку в усіх точках розбору холодної та гарячої води у квартирі (будинку садибного типу) незалежно від наявності засобів обліку на вводах у багатоквартирний будинок.

Справляння плати за нормативами (нормами) споживання за наявності квартирних засобів обліку без урахування їх показань не допускається, за винятком випадків, передбачених абзацом п`ятим пункту 15 цих Правил. Виконавець і споживач не мають права відмовлятися від врахування показань засобів обліку.

Відповідно до пункту 29 Правил споживач має право, зокрема, на: установлення квартирних засобів обліку та взяття їх на абонентський облік; періодичну повірку, обслуговування та ремонт (у тому числі, демонтаж, транспортування та монтаж) квартирних засобів обліку.

Підпунктом 9 пункту 32 Правил передбачено, що виконавець зобов`язаний забезпечувати за заявою споживача взяття на абонентський облік у тижневий строк квартирних засобів обліку.

Відповідно до пункту 20 Правил надання послуг з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05 липня 2019 року № 690, обслуговування, заміна та ведення абонентського обліку вузлів розподільного обліку води здійснюються відповідно до частин другої - четвертої статті 6 Закону України «Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання» з урахуванням вимог Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність».

Згідно з пунктами 1, 5, 6 частини 1 статті 1 Закону України «Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання» абонентський облік вузла обліку (абонентський облік) - процедура реєстрації та періодичний огляд вузлів обліку для використання показань вузлів обліку з метою комерційного або розподільного обліку.

Вузол обліку - комплекс пристроїв (у тому числі, засобів вимірювальної техніки, що відповідають вимогам технічних регламентів), допоміжного обладнання та матеріалів до них, призначений для вимірювання спожитої теплової енергії та води, а також технічної реєстрації результатів такого вимірювання, включаючи засоби дистанційної передачі результатів вимірювання (за наявності).

Вузол розподільного обліку - вузол обліку, що забезпечує індивідуальний облік споживання відповідної комунальної послуги в будівлях, де налічуються два та більше споживачів.

Згідно з частиною 1 статті 4 цього Закону оснащення окремих приміщень у будівлях вузлами розподільного обліку/приладами - розподілювачами теплової енергії та обладнанням інженерних систем для забезпечення такого обліку здійснюється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері житлово-комунального господарства, та не потребує розроблення проектної документації, видачі технічних умов та інших вимог до встановлення вузла розподільного обліку, погодження з державними органами, органами місцевого самоврядування, їхніми посадовими особами, оператором зовнішніх інженерних мереж, виконавцем відповідної послуги.

Відповідно до частини 4 статті 6 цього Закону оператор зовнішніх інженерних мереж, виконавець комунальної послуги, інша особа, що здійснює розподіл обсягів комунальних послуг, зобов`язані приймати вузли обліку, встановлені відповідно до вимог цього Закону, на абонентський облік протягом 14 календарних днів, про що складається відповідний акт.

Прийняття приладу обліку на абонентський облік здійснюється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері житлово-комунального господарства.

Звертаючись до суду з позовом, ОСОБА_1 посилався на те, що саме з дня складання акту обстеження для проектування, установки лічильника холодної та гарячої води та встановлення лічильника, необхідно нараховувати плату за послуги за показаннями обліку споживання.

Проте, зі змісту акту обстеження для проектування і установки лічильників холодної та гарячої води, складеного 01 грудня 2017 року Товариством з обмеженою відповідальністю «КП Вода» не вбачається, що 01 грудня 2017 року в квартирі АДРЕСА_2 встановлено лічильник холодної води.

Відповідно до пункту 9 Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21 липня 2005 року № 630, у квартирі (будинку садибного типу) роботи з установлення засобів обліку води і теплової енергії (далі - квартирні засоби обліку) проводяться спеціалізованою організацією, виконавцем, виробником чи постачальником за рахунок коштів споживача.

Матеріали справи свідчать про те, що 28 червня 2018 року ОСОБА_1 звернувся до Комунального підприємства «Харківводоканал» з заявою, в якій просив опломбувати лічильник холодної води, проте, матеріали справи не містять доказів того, що підприємство відмовило йому в цьому, а навпаки, 17 серпня 2018 року спеціалізованою організацією на встановлення засобів обліку води опломбувало лічильник.

При цьому судова колегія звертає увагу на те, що чинним на час виникнення спірних правовідносин законодавством не передбачено певного періоду часу, у який необхідно опломбувати засіб обліку після його встановлення.

Також, матеріали справи не містять доказів того, що ОСОБА_1 , окрім 28 червня 2018 року, ще звертався до відповідача з проханням здійснити опломбування засобу обліку холодної води в період з 01 грудня 2017 року по 17 серпня 2018 року, а підприємством було відмовлено йому в цьому.

Таким чином, підстави вважати протиправними дії підприємства щодо відмови позивачу опломбувати засіб обліку води з 01 грудня 2017 року по 17 серпня 2018 року відсутні.

17 серпня 2018 року Товариством з обмеженою відповідальністю «КП Вода» складено акт первинного опломбування квартирних засобів обліку холодної та гарячої води № 010306.

В цьому акті також зазначено, що ведення розрахунків за послуги холодного та гарячого водопостачання на підставі показань засобів обліку води проводиться з дати опломбування по 01 червня 2022 року. З цією інформацією ОСОБА_1 ознайомився та не заперечував проти цього, про що свідчить його особистий підпис.

Правилами надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21 липня 2005 року № 630 передбачено, що за заявою споживача виконавець зобов`язаний забезпечувати взяття на абонентський облік у тижневий строк квартирних засобів обліку.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 лише 29 серпня 2018 року звернувся до Комунального підприємства «Харківводоканал» з заявою, в якій повідомив про те, що в його квартирі встановлено та 17 серпня 2018 року опломбовано квартирний засіб обліку холодної води і саме з цієї дати підприємством проводяться нарахування плати за показаннями такого засобу обліку, про що свідчить розрахункова картка абонента.

Доказів того, що ОСОБА_1 звертався до підприємства з заявою щодо здійснення перерахунку, а підприємством відмовлено в цьому, матеріали справи також не містять.

Відмовляючи в задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції правильно зазначив, що ОСОБА_1 не надано належних та допустимих доказів того, що його права порушені, оскільки Комунальним підприємством «Харківводоканал» провадяться нарахування плати за показаннями засобу обліку з 17 серпня 2018 року, тобто з дати опломбування, у зв`язку з чим позовна заява задоволенню не підлягає.

Посилання ОСОБА_1 на те, що суд першої інстанції розглянув не ті вимоги, які він заявляв є безпідставними, оскільки висновок суду стосувався саме правомірного нарахування відповідачем плати за надані послуги за показаннями лічильника з дня опломбування, а не з дня обстеження умов для його встановлення, про що заявлено ним його незгоду і в позові, і на що посилався ОСОБА_1 як в апеляційній скарзі, так і в судовому засіданні в суді апеляційної інстанції при дачі вільних пояснень.

Вирішуючи спір, який виник між сторонами справи, суд першої інстанції правильно визначився з характером спірних правовідносин та нормами матеріального права, які підлягають застосуванню, повно та всебічно дослідив обставини справи та наявні у справі докази, надав їм належну оцінку, у результаті чого ухвалив законне й обґрунтоване рішення, яке відповідає вимогам матеріального та процесуального права.

Інші доводи апеляційної скарги не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи, а стосуються переоцінки доказів.

Докази та обставини, на які посилається ОСОБА_1 в апеляційній скарзі, були предметом дослідження судом першої інстанції і при їх дослідженні та встановленні судом були дотримані норми матеріального і процесуального права.

Оскільки судове рішення перевіряється в межах доводів та вимог апеляційної скарги, судова колегія визнає, що рішення судом ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права, що відповідно до статті 375 ЦПК України є підставою для залишення апеляційної скарги без задоволення, а рішення суду без змін.

Відповідно до статті 141 ЦПК України, а також згідно із пунктом 35 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17 жовтня 2014 року із змінами зазначено, що вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд має враховувати положення статті 141 ЦПК України та керуватися тим, що судовий збір та інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи покладаються на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Оскільки апеляційну скаргу залишено без задоволення, а ОСОБА_1 на підставі пункту 9 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір» звільнено від сплати судового збору, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Керуючись ст. ст. 367, 368, п. 1 ч. 1 ст.374, ст.375, ст. ст. 381-384, 389 ЦПК України

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Київського районного суду м. Харкова від 05 червня 2019 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом 30 днів з дня набрання законної сили.

Головуючий І.В. Бурлака

Судді І.О. Бровченко

А.І. Колтунова

Повний текст постанови складено 05 грудня 2019 року.