Справа № 266/5267/18
Провадження № 2/266/156/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(ЗАОЧНЕ)

22.01.2019 року м. Маріуполь

Приморський районний суд міста Маріуполя Донецької області у складі:

головуючого судді Д'яченко Д.О.,

за участі секретаря судового засідання Сологуб Т.В.,

розглянувши в порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Маріуполі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення частки в спільному сумісному майні подружжя та визнання права власності в порядку спадкування,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду із позовом, в обґрунтування якого зазначено, що 01.03.2018 року померла мати позивача ОСОБА_3. Після її смерті відкрилась спадщина у вигляді ? частини квартири АДРЕСА_1. Також зазначив, що спадкодавець залишила заповіт на його імя. В установлений законом порядок позивач звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, проте постановою йому було відмовлено у прийнятті спадщини, з огляду на те, що ним не було надано правовстановлюючих документів на квартиру. До того ж, вказана квартира була придбана під час перебування у шлюбі його матері із відповідачем ОСОБА_2, та є сумісним майном подружжя, яке після розірвання шлюбу не було поділено. Просив суд визначити частку спадкодавця ОСОБА_3 у праві власності на спільне сумісне майно подружжя АДРЕСА_2, а також визнати за ОСОБА_1 право власності на ? частку у праві власності на АДРЕСА_2, після смерті ОСОБА_3

Відповідно до ухвали суду від 26.09.2018 року по справі відкрито загальне позовне провадження.

Позивачу вручена копія ухвалу про відкриття провадження у справі, що підтверджується матеріалами справи.

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою, в якій просив розгляд справи здійснювати без його участі, позовні вимоги підтримав, просив задовольнити, не заперечував проти заочного розгляду справи.

Судовим повідомленням, відповідач ОСОБА_2 своєчасно і належним чином повідомлений про час і місце судового розгляду справи у загальному порядку, не використав наданого законом права на подачу відзиву на позовну заяву, тому суд, враховуючи згоду позивача, відповідно до положень частини першої статті 280 ЦПК України, вважає можливим провести заочний розгляд справи, вирішити справу за наявними в матеріалах доказами та ухвалити заочне рішення.

Суд, дослідивши письмові матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Згідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно із ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Також, у відповідності до положень статей 55, 124 Конституції України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Судом встановлено, що власником АДРЕСА_2 є ОСОБА_2, відповідно до договору купівлі-продажу від 18.09.1991 року та реєстраційного посвідчення від 20.12.1991 року, а також витребуваною довідкою з БТІ м. Маріуполя від 04.01.2019 року. (а.с.6,7,104)

Так, в період часу з 16.09.1960 року до 15.01.2004 року ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 перебував у зареєстрованому шлюбі із ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, що підтверджується свідоцтвом про одруження І-УР № 465143 та свідоцтвом про розірвання шлюбу 1-НО № 374787. (а.с.10)

Таким чином слід, що спірна квартира була придбана ОСОБА_2 в період перебування у шлюбі із спадкодавцем ОСОБА_3

Відповідно до ст.22 Кодексу про шлюб та сімю України, що діяв на час виниклих правовідносин, майно, нажите подружжям за час шлюбу, є його спільною сумісною власністю. Кожен з подружжя має рівні права володіння, користування і розпорядження цим майном.

Відповідно до ст.28 Кодексу про шлюб та сімю України в разі поділу майна, яке є спільною сумісною власністю подружжя, їх частки визнаються рівними.

Таким чином, частка померлої ОСОБА_3 у спільній сумісній власності з ОСОБА_2 складає ? часткаАДРЕСА_2.

Згідно свідоцтва про смерть І-ВЛ № 628080 від 26.03.2018 року, виданого Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, ОСОБА_3 померла 01 березня 2018 року. (а.с.11)

Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина у вигляді належної їй ? частки АДРЕСА_2.

Позивач ОСОБА_1 є сином спадкодавця ОСОБА_3, що підтверджується свідоцтвами про народження І-АГ № 105573. (а.с. 62)

Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до ст. ст. 1222, 1223 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини та право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

Відповідно до ч. 1 ст. 1273 ЦК України спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу. Заява про відмову від прийняття спадщини подається нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1226 ЦК України частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах.

Як слід зі спадкової справи № 18/2018, позивач ОСОБА_1 у визначений законодавством строк звернувся до приватного нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_3 (а.с.54)

Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Донецької області ОСОБА_4 від 04.09.2018 року позивачу відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, після померлої ОСОБА_3 на видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на ? частку АДРЕСА_2, через відсутність належним чином оформлених документів, що підтверджує право власності спадкодавця на вказану частку в квартирі. (а.с.4)

Згідно ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно ст. 182 ЦК України право власності та інші речові права на нерухомі речі, обтяження цих прав, їх виникнення, перехід і припинення підлягають державній реєстрації.

Згідно ч. 3 ст. 1296 ЦК України відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

За наведених обставин у інший спосіб, крім як за рішенням суду, ОСОБА_1, який є спадкоємцем за заповітом, не може реалізувати своє право на прийняття спадщини, тому з метою захисту спадкових прав позивача, суд задовольняє позов в повному обсязі, оскільки позов не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб.

Керуючись, ст.ст. 13,82, 263-265,268,272,208-282,354,355 ЦПК України, ст.ст. 16,182, 328,392,1223,1226,1261,1269,1273 ЦК України, суд

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення частки в спільному сумісному майні подружжя та визнання права власності в порядку спадкування задовольнити.

Визначити, що частка ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3, померлої 01.03.2018 року, в праві спільної сумісної власності на АДРЕСА_2 становила ?.

Визнати за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4, РНОКПП НОМЕР_1 право власності на ? частку на АДРЕСА_3 в Приморському районі м. Маріуполя, після смерті матері ОСОБА_3, яка померла 01.03.2018 року.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

На рішення суду позивачем може бути подана апеляційна скарга до суду апеляційної інстанції через суд першої інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов'язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Рішення прийнято, складено і підписано в нарадчій кімнаті складом суду, який розглянув справу.

На рішення може бути подано апеляцію до Донецького апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення, або у разі розгляду справи без повідомлення учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 22.01.2019 року.

Суддя Д`яченко Д. О.