Справа №639/8539/19
Провадження №2/639/2364/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 грудня 2019 року Жовтневий районний суд м. Харкова у складі головуючого судді Труханович В.В. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання договору дарування нерухомого майна недійсним та скасування його державної реєстрації,

ВСТАНОВИВ:

04 грудня 2019 року до Жовтневого районного суду м. Харкова звернулась ОСОБА_1 , в особі свого представника, із позовною заявою до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання договору дарування нерухомого майна недійсним та скасування його державної реєстрації, в якій просила суд визнати договір дарування нежитлових приміщень № 253 від 06 березня 2019 року посвідчений приватним нотаріусом Троян Я.М. недійсним та скасувати його державну реєстрацію.

Разом із позовною заявою позивач надала до суду клопотання про звільнення від сплати судового збору, у якому просила суд звільнити її від сплати судового збору посилаючись на те, що її майновий стан не дозволяє їй сплатити судові витрати внаслідок того, що вона отримує невелику пенсію.

Суд, дослідивши матеріали позовної заяви, вважає її такою, що підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави для звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позовна заява ОСОБА_1 містить у собі одну вимогу немайнового характеру - визнання договору дарування нерухомого майна недійсним.

Згідно п.1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, судовий збір складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (768, 40 грн.).

Разом із позовною заявою позивач надала до суду клопотання про звільнення від сплати судового збору, у якому просила суд звільнити її від сплати судового збору посилаючись на те, що її майновий стан не дозволяє їй сплатити судові витрати внаслідок того, що вона отримує невелику пенсію, а сума судового збору є значно вищою за розмір її пенсії. На підтвердження вказаних обставин позивач також надала Довідку з пенсійного фонду, у якій зазначено, що середній розмір пенсії позивача становить 2 000, 00 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Частиною 3 вказаної статті встановлено, що з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних із розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно положень ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Положення ст. 5 Закону України «Про судовий збір» визначають вичерпний перелік категорій осіб, які звільняються від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях.

Відповідно до ч. 4 ст. 175 ЦПК України якщо позовна заява подана особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

Відповідно до ч.1 ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Однак, в порушення зазначених вимог закону позивачем до позовної заяви не додано належних та допустимих доказів на підтвердження того, що на час звернення до суду її майновий стан перешкоджає сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі, та не зазначено підстав звільнення позивача від сплати судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі. При цьому, у Довідці пенсійного фонду про розмір пенсії позивача по справі зазначено, що середній розмір її пенсії становить 2 000, 00 грн. А отже, сплата судового збору у розмірі 768, 40 грн. є незначною для позивача та не перевищує її щомісячний дохід, як то було зазначено у її клопотанні про звільнення від сплати судового збору.

Отже, позивачу необхідно сплатити судовий збір за вимогу немайнового характеру у розмірі 768, 40 грн. на відповідний рахунок із зазначенням необхідних реквізитів, а саме: Отримувач коштів: УК у Новобаварському р-ні м. Харкова; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37999612; Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); Рахунок отримувача: UA6020008; Код класифікації доходів бюджету: 22030101; призначення платежу: Судовий збір, за заявою «П.І.Б.», Жовтневий районний суд м. Харкова, та надати суду докази його сплати.

Згідно ст. 185 ЦПК України суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання договору дарування нерухомого майна недійсним та скасування його державної реєстрації підлягає залишенню без руху.

Керуючись ст. ст. 175, 176, 177 Цивільного процесуального кодексу України, Законом України «Про судовий збір», суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання договору дарування нерухомого майна недійсним та скасування його державної реєстрації - залишити без руху.

Надати строк для усунення вказаних недоліків, протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у випадку невиконання ухвали у встановлений строк, заява буде йому повернута.

Відповідно до ч. 2 ст. 261 ЦПК України ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання набирають законної сили з моменту їх підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку лише в частині судових витрат до Харківського апеляційного суду через Жовтневий районний суд м. Харкова шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня складання повного тексту ухвали.

Повний текст ухвали складено 05.12.2019 року.

Суддя В.В. Труханович