Справа № 212/2146/19
2/212/1607/19
У х в а л а

про відмову у звільненні від сплати судового збору та

залишення позовної заяви без руху

15 березня 2019 року м. Кривий Ріг

Суддя Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1, розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_2 (вул. Пічугіна, буд.5а, м. Кривий Ріг, Дніпропетровська область) до ОСОБА_3 (вул. Грибоєдова 1а, м. Кривий Ріг, Дніпропетровська область) про спростування недостовірної інформації і стягнення моральної шкоди,-

ВСТАНОВИВ:

13 березня 2019 року ОСОБА_2 звернулася до Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області із зазначеною позовною заявою до ОСОБА_3 та просить суд звільнити позивача від сплати судового збору на підставі пільги «Учасник війни», у звязку з бідністю та на підставі Закону України «Про статус ветеранів війни і гарантії їх соціального захисту».

Також позивач ОСОБА_2 просить суд визнати письмове пояснення ОСОБА_4 від 16.08.2017 року, що надано в судовому засіданні Саксаганського районного суду міста ОСОБА_5 16.08.2017 року по справі №214/2744/15-ц, що позивач ОСОБА_2 «захопили землю комунальної власності 79.8 м.кв. та 115.7 м.кв.». Ще позивачем ОСОБА_2 заявлено позовну вимогу про стягнення з ОСОБА_4 21000 гривень компенсації моральної шкоди та компенсації за відрив від звичайних занять за 20 годин з мінімальної заробітної плати 3732 гривень, що становить 444 гривень.

14 березня 2019 року суддя Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 отримав зазначенні матеріали позову.

Відповідно ст. 187 ЦПК України, суд відкриває провадження у справі за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

Згідно ст. 177 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. У разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів тощо. До позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Позивач зобовязаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

В позовній заяві ОСОБА_2 просить суд звільнити її від сплати судового збору. Як на підставу звільнення від сплати судового збору позивачка посилається на наявність пільги «Учасник війни» у звязку із бідністю, п. 22 Закону України від 22 жовтня 1993 року № 3551-ХІІ «Про статус ветеранів війни і гарантій їх соціального захисту», п.7 постанови Пленуму Верховного Суду України № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати».

До позовної заяви позивачка додає копію посвідчення ветерана війни - учасника війни серія В-П № 237472, видане 22 жовтня 2015 року.

Відповідно частини другої статті 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» від 22 жовтня 1993 року № 3551-XII ветерани війни та особи, на яких поширюється чинність цього Закону, звільняються від плати за оформлення документів, юридичні консультації, а також від судових витрат, пов'язаних з розглядом питань щодо їх соціального захисту.

В пункті 7 Постанови Пленуму вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року, на яке також посилається ОСОБА_2 міститься також посилання на статтю 22 Закону України «Про статус ветеранів війни,гарантії їх соціального захисту» від 22 жовтня 1993 року № 3551-XII , у якій не передбачена пільга по сплаті судових витрат ( в даному випадку судового збору) ветеранам війни в інших спорах, окрім тих , що пов'язаних з розглядом питань щодо їх соціального захисту.

При оплаті судового збору спеціальним закон, який регламентує це питання є Закон України «Про судовий збір» від 8 липня 2011 року № 3674-VI (із змінами).

В Законі України «Про судовий збір», а саме п.16 ч.1 ст. 5 мова йде про певні пільги щодо сплати судового збору та зазначено, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються серед інших, перелічених цьому пункті позивачі - за подання позовів щодо спорів, повязаних з наданням статусу учасника бойових дій відповідно до пунктів 19, 20 частини першої статті 6 Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту" і цей перелік є вичерпним.

Отже, оскільки за змістом позовної заяви ОСОБА_2 предмет позовних вимог не пов'язаний з розглядом питань щодо соціального захисту позивачки та не стосуються її прав саме як ветерана війни - учасника війни, тому клопотання про звільнення ОСОБА_2 від сплати судового збору на зазначених у позові підставах задоволенню не підлягає.

Згідно ст. 4 Закону України «Про судовий збір» він справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України Про Державний бюджет України на 2019 рік встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб, який з 1 січня становить 1921 гривень .

За подання до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою встановлюється ставка судового збору у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 768,40 грн.

За подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою встановлюється ставка судового збору у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше ніж 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 768,40 грн.

Позовна заява ОСОБА_2 містить дві позовні вимоги майнового та можливо немайнового характеру.

Законом України «Про судовий збір» (п.3 ч.1 ст.6) встановлено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Також слід звернути увагу на те, що в позовній заяві не чітко та не зрозуміло для суду викладено позовну вимогу, зазначену у третьому абзаці прохальної частини позову, а саме (цитую) : «визнати письмове пояснення ОСОБА_3 від 16.08.2017р., що надано в судовому засіданні Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу 16.08.2017 р., по справі № 214/2744/15ц, по адресі м. Кривий Ріг, пр.. Дзержинського,1 зал № 8, що я, ОСОБА_2 «захопили землю комунальної власності 79,8.кв. і 115.7»… Тобто, думка позивачки перервана на відсутня її вимога стосовно цієї обставини.

Згідно з частинами 1, 3статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у поряду, визначеному законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно ст. 8 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011р. №3674-VI зі змінами, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є:військовослужбовці;батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;члени малозабезпеченої чи багатодітної сімї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоровю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Особа, яка заявляє клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Апелянтом заявлено клопотання про звільнення його від сплати судового збору або розстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги, однак в порушення вищевикладених правових норм, не надано жодних доказів наявності підстав, визначених ст. 8 Закону України «Про судовий збір», для відстрочки сплати судового збору, що не дає можливості суду апеляційної інстанції дійти висновку про можливість звільнення його від сплати судового збору, або розстрочити сплату судового збору. Також ним не вказувалось про неможливість самостійно отримати докази на підтвердження свого майнового стану.

Відсутність відомостей щодо доходів позивача ОСОБА_2 за попередній календарний рік, або ж віднесення ії до пільгової категорії громадян, перешкоджає суду вирішити питання про звільнення від сплати судового збору або його розстрочення у відповідності до вимог ст. 8 Закону України «Про судовий збір», у звязку з чим заявлене клопотання необхідно залишити без задоволення.

Таким чином, за подання позовної заяви позивачем ОСОБА_2 необхідно доплатити судовий збір.

У відповідності до ч.1ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням ст. 177 ЦПК України.

Керуючись ст. 136, 175-177, ч. 1 ст.185,260 ЦПК України,суддя,-

УХВАЛИВ:

Залишити без задоволення клопотання ОСОБА_2 про звільнення її від сплати судового збору.

Позовну заяву ОСОБА_2 (вул. Пічугіна, буд.5а, м. Кривий Ріг, Дніпропетровська область) до ОСОБА_3 (вул. Грибоєдова 1а, м. Кривий Ріг, Дніпропетровська область) про спростування недостовірної інформації і стягнення моральної шкоди - залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків (сплати судовий збір), який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали позивачу.

Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Р. В. Дехта