АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 22-ц/793/671/19Головуючий по 1 інстанції
Категорія: на ухвалу Свитка С.Л. Доповідач в апеляційній інстанції Храпко В.Д.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 травня 2019 року м.Черкаси

Апеляційний суд Черкаської області в складі колегії суддів:

Храпка В.Д.,

Вініченка Б.Б., Новікова О.М.

за участю секретаря Матюхи В.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області від 26 лютого 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя , -

в с т а н о в и в :

В червні 2015 року ОСОБА_1 звернулася до Городищенського районного суду Черкаської області із позовом до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя.

26 серпня 2018 року ОСОБА_1 подала до суду заяву про збільшення розміру позовних вимог.

Ухвалами Городищенського районного суду Черкаської області від 22 грудня 2016 року, від 03 липня 2017 року задоволено заяви про відвід суддям.

07 березня 2018 року позивач подала до суду нову редакцію позовної заяви про поділ спільного майна подружжя.

Ухвалою Городищенського районного суду Черкаської області від 30 травня 2018 року задоволено заяву про самовідвід судді.

Розпорядженням голови Городищенського районного суду Черкаської області від 31 травня 2018 року передано зазначену справу на розгляд до найбільш територіально наближеного суду Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області .

Ухвалою Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області від 12 червня 2018 року прийнято справу суддею Свитка С.Л. до провадження та призначено підготовче судове засідання.

01 жовтня 2018 року представник ОСОБА_2 - ОСОБА_3 подав до суду заяву про залишення позовної заяви без розгляду.

Ухвалою Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області від 26 лютого 2019 року залишено без розгляду позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного сумісного майна подружжя в зв`язку з повторною неявкою позивача та її представника в підготовче засідання та роз`яснено, що після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить ухвалу суду скасувати, як незаконну і постановлену із порушенням процесуального законодавства, а справу направити для продовження розгляду.

У відзиві на апеляційну скаргу представник ОСОБА_2 - ОСОБА_4 просить апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення у зв`язку із необґрунтованістю, а ухвалу суду першої інстанції залишити без змін.

В обгрунтування відзиву вказує на те, що позивачка належним чином повідомлялася про час і місце розгляду справи. Представник ОСОБА_1 - ОСОБА_5 не є належним представником позивачки.

Згідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Вивчивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, судова колегія проходить до висновку про задоволення апеляційної скарги по наступних підставах:

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Залишаючи позовну заяву без розгляду, суд першої інстанції виходив із того, що позивач повторно не з`явилася в підготовче судове засідання без поважних причин, а представник позивача повідомляв суд причини неявки в підготовче засідання проте не надав доказів, які підтверджують поважність причин неявки.

Але такі висновки суду не відповідають нормам матеріального і процесуального права.

Судом встановлено, що в червні 2015 року ОСОБА_1 звернулась до суду із відповідним позовом. В позовній заяві вказала адресу: АДРЕСА_1 .

Справа неодноразово призначалася до розгляду Городищенський районним судом Черкаської області.

В лютому 2018 року ОСОБА_1 направила до суду нову редакцію позовної заяви, у якій вказала адресу: АДРЕСА_2 , та також електронну адресу: ІНФОРМАЦІЯ_1

Розпорядженням голови Городищенського районного суду Черкаської області від 31 травня 2018 року зазначена справа передана на розгляд до Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області.

Ухвалою Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області від 12 червня 2018 року прийнята справа до провадження та призначено підготовче судове засідання на 27 серпня 2018 року на 16 :00 год.

Копія ухвали від 12 червня 2018 року разом із судовою повісткою направлялася ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 і отримана 26 червня 2018 року.

27 серпня 2018 року ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася. За клопотанням представника відповідача ОСОБА_2 - ОСОБА_6 . розгляд справи відкладено на 01 жовтня 2018 року на 10:00 год.

ОСОБА_1 направлялося письмове повідомлення про розгляд справи 01 жовтня 2018 року, але не було вручено поштою із відміткою «інші причини, що не дали змоги виконати обов`язок щодо пересилання поштового відправлення».

01 жовтня 2018 року розгляд справи було відкладено на 28 листопада 2018 року на 16:00 год.

ОСОБА_1 направлено письмове повідомлення про розгляд справи 28 листопада 2018 року, але не було вручено поштою із відміткою «за зазначеною адресою не проживає».

28 листопада 2018 року в судове засідання з`явився представник позивачки ОСОБА_5 і представник відповідача ОСОБА_3 , але розгляд справи було відкладено на 23 січня 2019 року на 15:00 год.

Представнику позивача ОСОБА_7 була вручена відповідна повістка про явку в суд 23 січня 2019 року. ОСОБА_1 повістка не направлялась.

23 січня 2019 року представник позивачки ОСОБА_5 по телефону повідомив суд, що не зможе з`явитися у зв`язку із хворобою.

23 січня 2019 року сторони не з`явилися в судове засідання і розгляд справи було перенесено на 26 лютого 2019 року на 16:00 год.

25 січня 2019 року представник позивачки ОСОБА_5 повідомлявся про судове засідання телефонограмою, що підтверджується витягом з журналу реєстрації телефонограм по Корсунь - Шевченківському районному суду Черкаської області. ОСОБА_1 не направлялась судова повістка або інше повідомлення про час та місце розгляду справи.

26 лютого 2019 року о 14 год. 35 хв. представник позивачки ОСОБА_5 по телефону повідомив, що не може з`явитися в судове засідання.

Ухвалою Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області від 26 лютого 2019 року залишено без розгляду позов ОСОБА_1 до ОСОБА_8 про поділ спільного сумісного майна подружжя в зв`язку з повторною неявкою позивача та її представника в підготовче засідання.

Відповідно до частини шостої статті 128 ЦПК України судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншими учасниками справи.

Відповідно до ч. 9 статті 128 ЦПК України суд викликає або повідомляє свідка, експерта, перекладача, спеціаліста, а у випадках термінової необхідності, передбачених цим Кодексом, зокрема, у справах про видачу обмежувального припису, - також учасників справи телефонограмою, телеграмою, засобами факсимільного зв`язку, електронною поштою або повідомлення через інші засоби зв`язку (зокрема мобільного), які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику.

Європейський суд з прав людини вказав, що принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом ( GUREPKA v. UKRAINE (No.2), N38789, §23, ЄСПЛ, від 08 квітня 2010 року).

Європейський суд з прав людини зауважив, що право на публічний розгляд, передбачене пунктом 1 статті 6 Конвенції, має на увазі право на «усне слухання». Право на публічний судовий розгляд становить фундаментальний принцип. Право на публічний розгляд було б позбавлене смислу, якщо сторона в справі не була повідомлена про слухання таким чином, щоб мати можливість приймати участь у ньому, якщо вона вирішила здійснювати своє право на явку до суду, встановлене національним законом. В інтересах здійснення правосуддя сторона спору повинна бути викликана в суд таким чином, щоб знати не тільки про дату і місце проведення засідання, а й мати достатньо часу , щоб встигнути підготуватися до справи ( TRUDOV v. RUSSIA, N 43330/09, § 25, 27, ЄСПЛ, від 13 грудня 2011 року).

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Аналіз справи свідчить, що позивачка ОСОБА_1 належним чином не повідомлялася про час і місце розгляду справи.

Представник позивачки ОСОБА_1 - ОСОБА_5 повідомлявся в передбачений законом спосіб повідомлення.

На електронну адресу , яка вказана в новій редакції позовної заяви судові повістки не направлялися.

У матеріалах справи міститься телефонограмма, згідно якої представник позивачки ОСОБА_1 - ОСОБА_9 повідомлявся телефоном про час і місце розгляду справи. Проте ця телефонограма не може вважатися доказом належного повідомлення про дату, час і місце судового засідання, оскільки термінової необхідності повідомляти учасника справи не було необхідності. Належним чином фіксування повідомлення не відбулося.

Тому ухвала суду першої інстанції про залишення позову без розгляду підлягає скасуванню і направленню справи для продовження розгляду справи.

Керуючись ст.ст. 374, 379 , 381-384 ЦПК України, апеляційний суд, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволити.

Ухвалу Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області від 26 лютого 2019 року скасувати, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку протягом 30 днів до суду касаційної інстанції.

Судді: