ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/8937/19 Справа № 202/2087/19 Суддя у 1-й інстанції - Марченко Н.Ю. Суддя у 2-й інстанції - Свистунова О. В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 грудня 2019 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати у цивільних справах Дніпровського апеляційного суду у складі:

головуючого судді Свистунової О.В.

суддів Красвітної Т.П., Єлізаренко І.А.

за участю секретаря Гулієва М.І.о.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро цивільну справу

за апеляційною скаргою ОСОБА_1

на рішення Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 13 серпня 2019 року по цивільній справі за позовом Акціонерного товариства ДТЕК Дніпровські електромережі до ОСОБА_1 про відшкодування збитків, завданих споживанням електричної енергії без обліку,

В С Т А Н О В И Л А:

У березні 2019 року Акціонерне товариство «ДТЕК Дніпровські електромережі» звернулося до Індустріального районного суду м. Дніпропетровська з позовом до ОСОБА_1 про відшкодування збитків, завданих споживанням електричної енергії без обліку.

Уточнивши свої позовні вимоги, зазначив, що відповідач ОСОБА_1 є споживачем електричної енергії за адресою: АДРЕСА_1 .

25.01.2018 року під час технічної перевірки стану електричних приладів обліку і електроустановок за адресою: АДРЕСА_1 було виявлено порушення, а саме самовільне підключення електропроводки до електричної мережі іншого споживача з порушенням схеми обліку, яке можливо виявити при контрольному огляді. Використання недооблікованої електричної енергії шляхом самовільного підключення після відключення. Прилад обліку відсутній. Місце підключення в розподільчій коробці на сходовій клітці. Точка підключення від магістральної мережі іншого власника. Електрична енергія споживається, лічильником не враховується. Отже, відповідач розкрадає електроенергію повз лічильник, що зафіксовано актом про порушення № Н 139764.

Внаслідок споживання відповідачем електричної енергії без обліку завдано збитки в сумі 7778 грн. 59 коп., які Акціонерне товариство «ДТЕК Дніпровські електромережі» просив стягнути з відповідача на свою користь.

Рішенням Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 13 серпня 2019 року позов задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , на користь Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» суму збитків, завданих споживання електричної енергії без обліку, в розмірі 7778 (сім тисяч сімсот сімдесят вісім) грн. 59 коп.

В апеляційній скарзі відповідач, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог.

Апеляційна скарга мотивована тим, що судом першої інстанції при ухваленні оскаржуваного рішення неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи.

У відзиві позивач просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Згідно з частиною 3 статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з положенням частини 2 статті 374 ЦПК України підставами апеляційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до вимог частини 1 статті 367 ЦПК України під час розгляду справи в апеляційному порядку суд переглядає справу за наявними і ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги та заявлених позовних вимог, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Відповідно до частин 1, 2 та 5 статті 263 ЦПК судове рішення повинне ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права з дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно та всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Статтею 264 ЦПК України передбачено, що при прийнятті рішення суд вирішує, зокрема, питання чи мали місце обставини, якими обґрунтовуються вимоги та якими доказами це підтверджується, чи є інші фактичні дані, що мають значення для вирішення справи та докази, що їх підтверджують.

Судом при дослідженні матеріалів справи, встановлено, що відповідач ОСОБА_1 є єдиним споживачем електричної енергії за адресою: АДРЕСА_1 , яку надає Акціонерне товариство «ДТЕК Дніпровські електромережі». Його мати ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджено свідоцтвом про смерть від 14.02.2003 року, актовий запис №892.

Облікове споживання електричної енергії (за лічильником) за адресою: АДРЕСА_1 здійснювалось до 28.04.2012 року, що підтверджено витягом з особового рахунку, який є в матеріалах справи (фото4) та було припинено з травня 2012 року.

25 січня 2018 року представниками енергопостачальника за вказаною адресою у присутності ОСОБА_1 було виявлено порушення п. 48 Правил користування електричною енергією для населення, що виразилося в самовільному підключенні електропроводки до електричної мережі іншого споживача з порушенням схеми обліку, яке можливо виявити при контрольному огляді. Використання недооблікованої електричної енергії шляхом самовільного підключення після відключення. Прилад обліку відсутній. Місце підключення в розподільчій коробці на сходовій клітці. Точка підключення від магістральної мережі іншого власника. Електрична енергія споживається, лічильником не враховується.

Виявлене порушення правил користування електричною енергією було зафіксовано в акті Н № 139764 від 25.01.2018 року, який підписаний споживачем ОСОБА_1 та трьома представниками енергопостачальника.

Правовідносини з приводу постачання фізичним особам електричної енергії регулюються ст. 714 ЦК України, ст. ст. 24-27 Закону України Про електроенергетику, Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357, та Методикою визначення обсягу і вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією, що затверджена постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 4 травня 2006 року № 526.

Відповідно до ч. 1 ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання.

Частиною 4 статті 26 Закону України Про електроенергетику передбачено, що споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Згідно з абз. 2 частини 2 статті 27 вказаного Закону правопорушенням в електроенергетиці є, зокрема, крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку.

Пунктами 48, 53 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року № 1357, передбачено, що споживач несе відповідальність згідно із законодавством за розкрадання електричної енергії в разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку. У разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергію, зокрема фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Споживач має право внести до акта свої зауваження. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представника енергопостачальника. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу.

Як вбачається з долученого до позову акту Н № 139764 від 25.01.2018 року, даний акт підписано трьома представниками енергопостачальника, а також самим ОСОБА_1 , який був ознайомлений та згоден з актом, зауважень до нього не вносив.

Обставини, зазначені в цьому акті, були підтверджені в судовому засіданні суду першої інстанції, допитаними в якості свідків ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 .

Колегія суддів не приймає до уваги доводи апеляційної скарги про те, що апелянт не є споживачем електричної енергії через відсутність з 2004 року лічильника обліку електричної енергії та не підключення представниками енергопостачальника встановленого лічильника до електромережі.

Зазначені обставини не звільняють відповідача від обов`язку дотримуватися Правил користування електричною енергією для населення, якими споживачам забороняється самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку.

Крім того, як у своїй апеляційній скарзі так і в суді апеляційної інстанції, відповідач підтвердив факт підключення тимчасової електропроводки повз прилад обліку.

Згідно з протоколом засідання комісії № 14/18 від 15.02.2018 року відповідачу відповідно до пункту 3.1.5 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією, була нарахована до сплати сума збитків, завданих безобліковим споживанням електричної енергії, за період з 25.07.2017 року по 25.01.2018 року в сумі 7778 грн. 59 коп.

Статтею 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Також, колегія суддів не приймає до уваги посилання апелянта про те, що його права, як споживача були порушені, бездіяльністю працівників енергопостачальника, оскільки позивач не встановлював відповідачу лічильник з 08 вересня 2004 року, оскільки дані обставини не стосуються даної справи.

Крім того, колегія суддів звертає увагу, апелянта, що він не позбавлений можливості звернутися до суду із відповідним позовом для захисту своїх прав.

Доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, на законність судового рішення не впливають.

Згідно з пунктом 3 частини четвертої статті 265 ЦПК України у мотивувальній частині рішення зазначаються мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову, крім випадку, якщо аргумент очевидно не відноситься до предмета спору, є явно необґрунтованим або неприйнятним з огляду на законодавство чи усталену судову практику.

Судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні (частини перша, друга та п`ята статті 263 ЦПК України).

Консультативна рада європейських суддів у Висновку № 11 (2008) до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень зазначила, що «якість судового рішення залежить головним чином від якості його вмотивування. Виклад підстав прийняття рішення не лише полегшує розуміння та сприяє визнанню сторонами суті рішення, але, насамперед, є гарантією проти свавілля. По-перше, це зобов`язує суддю дати відповідь на аргументи сторін та вказати на доводи, що лежать в основі рішення й забезпечують його правосудність; по-друге, це дає можливість суспільству зрозуміти, яким чином функціонує судова система» (пункти 34-35).

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року). Оскаржені судові рішення відповідають критерію обґрунтованості судового рішення.

Згідно з статтею 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Не може бути скасоване правильне по суті і законне рішення з одних лише формальних міркувань.

Враховуючи викладене та конкретні обставини справи, судове рішення відповідає вимогам норм матеріального і процесуального права і тому, колегія апеляційного суду вважає, що правових підстав для його скасування немає, а тому доводи апеляційної скарги підлягають залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції залишенню без змін.

Судові витрати понесені сторонами в зв`язку з переглядом судового рішення розподілу не підлягають, оскільки апеляційна скарга залишена без задоволення.

Керуючись ст.ст. 259,268,374,375,381-384 ЦПК України, колегія суддів,

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 13 серпня 2019 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та протягом тридцяти днів може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду з дня складання повного судового рішення.

Головуючий О.В. Свистунова

Судді: Т.П.Красвітна

І.А. Єлізаренко