Провадження № 2/761/2436/2019
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 березня 2019 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Макаренко І.О.,

при секретарі Савлук І.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду, в порядку загального позовного провадження, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Джуринська Людмила Володимирівна про визнання права власності в порядку спадкування,

в с т а н о в и в:

Позивач звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з вказаним позовом та просив суд визнати за ним право власності на квартиру АДРЕСА_1 в порядку спадкування після смерті ОСОБА_3; визнати за ним право власності на грошові кошти в розмірі 51548 грн., що знаходяться на депозитному рахунку НОМЕР_2 в ПАТ «Перший український міжнародний банк», , відділення №8 в м. Києві, відкритому на ім'я ОСОБА_3 в порядку спадкування після смерті ОСОБА_3; визнати за ним право власності на грошові кошти в розмірі 100000 грн., що знаходяться на депозитному рахунку НОМЕР_1 в ПАТ «Укрсоцбанк», в м. Києві, відкритому на ім'я ОСОБА_3, в порядку спадкування після смерті ОСОБА_3

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 26 листопада 2018 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання на 31 січня 2019 року о 13 год. 00 хв.

В судове засідання, що призначене на 31 січня 2019 року позивач не з'явився, про час, дату та місце судового розгляду повідомлений належним чином, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с. 50), про причини неявки суд не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутності не подавав, у зв'язку з чим розгляд справи було відкладено на 12 березня 2019 року.

В судове засідання, що призначене на 12 березня 2019 року позивач не з'явився, про час, дату та місце судового розгляду повідомлений належним чином, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с. 53), про причини неявки суд не повідоми, заяви про розгляд справи за його відсутності не подавав.

Згідно ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з'явилися в судове засідання без поважних причин.

Положеннями ч. 5 ст. 223 ЦПК України встановлено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез'явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез'явлення не перешкоджає розгляду справи.

Окрім цього, відповідно до позиції Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, викладеної у інформаційному листі, суд залишає заяву без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, тобто незалежно від причини (поважності) повторної неявки позивача.

Зазначені зміни до законодавства внесені з метою недопущення зловживання особами, які беруть участь у справі, своїми процесуальними правами.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Листом Верховного Суду України від 25 січня 2006 року №1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

В рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

У рішенні ЄСПЛ від 03.04.2008 року "Пономарьов проти України" Суд вказав, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Враховуючи викладене, а також те, що позивач повторно не з'явився в судове засідання, про час, дату та місце судового розгляду повідомлений належним чином та від нього не надходило заяв про розгляд справи за його відсутності, вважаю, що позов ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Джуринська Людмила Володимирівна про визнання права власності слід залишити без розгляду.

Виходячи з викладеного, керуючись ст.ст. 131, 223, 257, 258, 259, 354, 355 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Джуринська Людмила Володимирівна про визнання права власності залишити без розгляду.

Роз'яснити позивачу, що залишення позовної заяви без розгляду не перешкоджає повторному зверненню із такою заявою до суду.

Відповідно до п. 15.5 розділу 15 XIII «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України ухвала суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Шевченківський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом п'ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: