1Справа № 335/2626/19 2/335/1425/2019
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

11 березня 2019 року м. Запоріжжя

Суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя Ходько В.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 Монрос, про стягнення заборгованості по аліментах, неустойки та додаткових витрат на утримання дитини, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду з вказаним позовом, в якому просить стягнути з ОСОБА_2 Монрос на її користь заборгованість по аліментах на утримання дочки ОСОБА_3 в розмірі 72 460,16 грн., неустойку за несплату аліментів в період з 16.111.2015 року по 01.03.20196 року в сумі 46 545,54 грн., понесені нею додаткові витрати на утримання дочки ОСОБА_3 в розмірі 330575,075 грн., стягувати періодично з відповідача на її користь додаткові витрати на утримання дочки ОСОБА_3 в розмірі 33 575,075 грн., судові витрати покласти на відповідача.

При вирішенні питання про відкриття провадження в цивільній справі суддею враховано вимоги викладені у статтях 175 і 177 ЦПК України, якими передбачено, що у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява повинна містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв'язку із розглядом справи. У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору. Позивач зобов'язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Статтею 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер. Суд зобов'язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами.

У цивільному процесі, що базується на засадах змагальності й диспозитивності, особливого значення набуває зміст позовної заяви, від якого залежать не тільки дії судді при вирішенні питання про відкриття провадження, а й позиція відповідача, котрий, як і позивач, має право на судовий захист, а для реалізації цього права відповідач має бути обізнаним з тим, які вимоги до нього заявлені, з яких підстав і якими доказами це підтверджується.

Доступ до правосуддя в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини не може бути абсолютним і підлягає державному регулюванню й обмеженню. Кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений ЦПК. Процесуальні дії судді чітко врегульовані нормами ЦПК, які повинні правильно розумітися і застосовуватися, починаючи з моменту предявлення позову до суду.

Дослідивши зміст позову та доданих до нього матеріалів, суддею встановлено, що позивач в позовній заяві не зазначив ціну позову; не надав обґрунтованого розрахунку сум, що стягуються з відповідача з посиланням на відповідні докази та нормативним обґрунтуванням (період виникнення, вид і підстава нарахування тощо); не надав попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв'язку із розглядом справи; позов містить численні помилки, описки і суперечності, обставини, що викладені в позові є неконкретними та незрозумілими; в позовній заяві не зазначено переліку документів та інших доказів, що додаються до заяви із вказівкою на підтвердження яких саме обставин вони надаються. Зазначення в додатках до позову переліку документів загальними назвами "копія квитанцій про оплату, рецептів, фіскального та товарного чеку" без зазначення їх реквізитів та кількості аркушів не дає можливості перевірити їх наявність, в тому числі копій для відповідача, відсутність у позові зазначення на підтвердження яких саме обставин надані ці докази, також не дає можливості встановити їх належність, допустимість та достатність. Тобто позовну заяву подано без додержання вимог викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України.

Відповідно до ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов'язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Вказані недоліки позову суперечать завданню цивільного судочинства, не дають можливості суду визначити предмет спору і характер спірних правовідносин, обставини справи, які підлягають встановленню та обсяг відповідних доказів на їх підтвердження, вирішити питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження, про розмір судових витрат, відповідачу сформувати свою позицію щодо пред'явленого позову та ефективно захищатися від нього.

Згідно з ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Зважаючи на зазначені недоліки позовної заяви її необхідно залишити без руху, а позивачу надати строк для їх усунення шляхом надання уточненої позовної заяви чи письмових пояснень і відповідних документів.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.175, 177, 185, 259-261 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 Монрос, про стягнення заборгованості по аліментах, неустойки та додаткових витрат на утримання дитини залишити без руху, надавши позивачу строк у два дні з дня отримання копії даної ухвали, для усунення недоліків позовної заяви.

Роз'яснити позивачу, що в разі не усунення недоліків у зазначений вище строк заява буде вважатися неподаною та повернута, що не позбавляє права повторного звернення до суду.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя В.М. Ходько