ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/7435/19
"03" грудня 2019 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі :
головуючого судді Комаревцевої Л.В.,
за участю секретаря Гаврилюк О.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань № 224 по вул. Кошиця, 5-А в м. Києві цивільну справу в загальному позовному провадженні за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Шістнадцята Київська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом,
У серпні 2019 року позивач звернулась до суду з позовною заявою до відповідачів про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом.
27 серпня 2019 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Шістнадцята Київська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом залишено без руху, встановлено строк для усунення недоліків.
12 вересня 2019 року відкрито провадження в справі та призначено до розгляду в підготовче судове засідання.
04 листопада 2019 року закрито підготовче судове засідання, призначено справу до розгляду по суті.
Позовні вимоги позивача обгрунтовані тим, що позивач є рідною сестрою ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Позивач просить визнати право власності в порядку спадкування за заповітом, оскільки 01.06.2000 ОСОБА_4 склала заповіт на належну їй на праві власності частину квартири АДРЕСА_1 . Позивач не була обізнана про існування вказаного заповіту, а дізналась про нього у грудні 2013 року. У квітні 2014 року звернулась до нотаріуса 16-ої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, проте їй було відмовлено через пропуск строку, встановленого для прийняття спадщини. Разом з ОСОБА_4 , спадкодавцем у квартирі АДРЕСА_1 проживали та були зареєстровані її непрацездатний чоловік ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та непрацездатна мати ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Після поновлення строку для прийняття спадщини на підставі рішення суду 11.03.2019 позивачем було подано заяву про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом. Проте 01.04.2019 державним нотаріусом у видачі свідоцтва відмовлено у зв`язку з ненаданням правовстановлюючих документів.
Представник позивача 04 листопада 2019 року звернувся до суду із заявою відповідно до якої підтримує позовні вимоги та просить провести судове засідання без його участі.
ОСОБА_2 в судове засідання не прибув, з заявами та клопотаннями до суду не звертався, судова повістка разом з позовною заявою та доданими до неї документами повернулась до суду за закінченням строку зберігання.
ОСОБА_3 звернулась до суду з клопотанням відповідно до якого просила розгляд справи проводити без її участі, позов визнає.
Представник третьої особи - завідувач Шістнадцятої Київської державної нотаріальної контори Шапченко Марія Іванівна звернулась до суду із заявою відповідно до якої просила слухати справу за її відсутності.
Дослідивши матеріали справи, вивчивши заяви сторін, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог в повному обсязі, з наступних підстав.
Судом встановлені наступні факти і відповідні їм правовідносини.
Згідно до дубліката свідоцтва про право власності на житло від 25.02.1998 Відділом приватизації державного житлового фонду Харківської районної державної адміністрації м. Києва посвідчено, що квартира за адресою: АДРЕСА_1 належить на праві спільної сумісної власності ОСОБА_2 та ОСОБА_4 у рівних долях ( а.с. 149).
Відповідно до договору дарування від 03.11.1998 ОСОБА_3 подарувала, а ОСОБА_4 прийняла в дар 1/3 частини квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 ( а.с. 150).
Відповідно до свідоцтва про смерть ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 про що Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дарницького районного управління юстиції у м. Києві 22 жовтня 2013 року складено актовий запис за №339 ( а.с. 42).
Згідно із заповіту, який посвідчено Шапченко М.І., державним нотаріусом 16-ої Київської державної нотаріальної контори 01.06.2000 ОСОБА_4 , яка проживала за адресою: АДРЕСА_1 зробила розпорядження на випадок смерті щодо належної їй на праві приватної власності частини квартири АДРЕСА_1 ( а.с. 103-104).
Згідно із довідкою ЖЕД №205 від 07.11.2013 ОСОБА_4 дійсно проживала за адресою: АДРЕСА_1 з 31.03.1994 по день смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 . Знята з реєстраційного обліку 07.08.2001 ( а.с. 109).
Відповідно до заочного рішення від 24.01.2017 позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: Київська міська рада, 16-та Київська державна нотаріальна контора в особі Головного управління юстиції у м. Києві про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини та визнання права власності на спадкове майно задоволено частково, визначено ОСОБА_1 додатковий строк в два місяці для прийняття спадщини за заповітом від 01 червня 2000 року від померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 ( а.с. 54-56).
20.03.2017 ОСОБА_1 звернулась до Шістнадцятої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини до майна померлої ОСОБА_4 , вказавши, що крім неї інших спадкоємців за заповітом немає. Спадкоємці до обов`язкової частки, згідно ст. 1241 ЦК України є мати померлої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та чоловік померлої ОСОБА_2 ( а.с. 60).
02.03.2019 Шістнадцятою Київською державною нотаріальною конторою повідомлено ОСОБА_1 в інтересах якої діє представник за довіреністю ОСОБА_5 про те, що заяву долучено до спадкової справи №268/2014, заведеної до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 . У матеріалах спадкової справи відсутні документи, що засвідчують право власності на заповідане майно. За наявності всіх необхідних документів може бути видано свідоцтво про право на спадщину за заповітом, з урахування обов`язкової частки спадкоємців за законом ( а.с. 77).
Відповідно до інформаційної довідки від 13.06.2017, яка знаходиться в спадковій справі №268/2014 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 на запит Київської державної нотаріальної контори №16 КП КМР «Київське міське бюро технічної інвентаризації» повідомлено про те, що згідно з даними реєстрових кних Бюро,2/3 частини квартири АДРЕСА_1 на праві власності зареєстровано за ОСОБА_4 на підставі свідоцтва про право власності на житло від 25.02.1998 та договору дарування від 03.11.1998 ( а.с. 193).
01.04.2019 державним нотаріусом Шістнадцятої Київської державної нотаріальної контори Трапезніковою З.О. відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на частку квартири, що знаходиться в АДРЕСА_1 , що залишилась після смерті ОСОБА_4 у зв`язку з відсутністю правовстановлюючих документів на майно, яке підлягає реєстрації ( а.с. 206-207).
Згідно із п.9 ч.1 ст. 27 ЗУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», державна реєстрація права власності та інших речових прав, крім державної реєстрації права власності на об`єкт незавершеного будівництва, проводиться на підставі: рішення суду, що набрало законної сили, щодо права власності та інших речових прав на нерухоме майно.
Відповідно до ст. 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Згідно із ч.1, п.1 ч.2 ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права.
Відповідно до Прикінцевих та перехідних положень ЦК України, правила книги шостої Цивільного кодексу України застосовуються також до спадщини, яка відкрилася, але не була прийнята ніким із спадкоємців до набрання чинності цим Кодексом.
Відповідно до ст.1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців.
Згідно із ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Відповідно до ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Згідно із ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.
Відповідно до ст. 1221 ЦК України, місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.
Згідно із ст. 1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.
Відповідно до ст. 1233 ЦК України, заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.
Згідно з 1241 ЦК України, малолітні, неповнолітні, повнолітні непрацездатні діти спадкодавця, непрацездатна вдова (вдівець) та непрацездатні батьки спадкують, незалежно від змісту заповіту, половину частки, яка належала б кожному з них у разі спадкування за законом (обов`язкова частка).
Розмір обов`язкової частки у спадщині може бути зменшений судом з урахуванням відносин між цими спадкоємцями та спадкодавцем, а також інших обставин, які мають істотне значення.
Відповідно до ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
Відповідно із ст. 1278 ЦК України, частки кожного спадкоємця у спадщині є рівними, якщо спадкодавець у заповіті сам не розподілив спадщину між ними.
Згідно із заповіту, який посвідчено Шапченко М.І., державним нотаріусом 16-ої Київської державної нотаріальної контори 01.06.2000 Рамошина Галина Борисівна зробила розпорядження на випадок смерті щодо належної їй на праві приватної власності частини квартири АДРЕСА_1 без визначення частки на користь ОСОБА_1 .
Згідно до ч.2 ст. 1279 ЦК України, спадкоємці, які разом із спадкодавцем були співвласниками майна, мають переважне право перед іншими спадкоємцями на виділ їм у натурі цього майна, у межах їхньої частки у спадщині, якщо це не порушує інтересів інших спадкоємців, що мають істотне значення.
Згідно до ст. 1296 ЦК України,спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається кожному з них із визначенням імені та часток у спадщині інших спадкоємців. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.
Відповідно до копії спадкової справи №268/2014 до майна померлої ОСОБА_4 із заявою від 10.01.2014 про видачу свідоцтва про право на спадщину звернулась ОСОБА_1 та нотаріусом було відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на частку квартири у зв`язку з ненаданням правовстановлюючих документів на квартиру.
Згідно ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
За правилами ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
В силу вимог ч. 6 ст. 81 ЦПК України, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
За таких обставини, суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні всіх обставин справи та наданих в їх обґрунтування доказів, керуючись законом, оцінюючи кожний доказ, що наявний у справі, з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку вважає, що позов підлягає задоволенню, оскільки позивачем за змістом заявленого позову доведено та відповідачем в силу принципу змагальності сторін не спростовано обґрунтованості позовних вимог, відповідно до якого кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, а суд розглядає справи в межах заявлених вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Таким чином, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Шістнадцята Київська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом підлягають задоволенню.
Керуючись ст. ст. 12,76,77,78,79,80,81,141,263,265,280-289 ЦПК України і на підставі ст. ст. 1216,1217,1218,1220,1221,1223,1233,1241,1268,1278,1296 ЦК України, суд -
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Шістнадцята Київська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом - задовольнити.
Визнати за ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1 ) в порядку спадкування за заповітом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 право власності на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва шляхом подання скарги протягом тридцяти днів з дня його складення.
Повний текст судового рішення складено 03.12.2019
Суддя Л.В. Комаревцева