Справа № 663/590/17
Провадження № 2/663/69/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 січня 2019 року Скадовський районний суд Херсонської області у складі:

головуючого судді - Клімченка М.І.,

секретаря - Ворфоломєєвої І.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в приміщенні Скадовського районного суду Херсонської області цивільну справу за позовом Скадовського району енергозбуту і електричних мереж Акціонерного товариства «Херсонобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з вказаною позовною заявою посилаючись на те, що 16.02.2017 року в результаті перевірки, проведеної представниками Скадовського РЕЗ і ЕМ за адресою: АДРЕСА_1, де мешкає споживач ОСОБА_1 (особовий рахунок відкрито на ОСОБА_2, договір ОСОБА_1 не переоформлений) виявлено порушення користування електричною енергією для населення шляхом використання «штучного нуля», що призвело до споживання необлікованої електричної енергії, чим допущено порушення п.п.3,19,42 «Правил користування електричною енергією для населення» про що було складено акт НОМЕР_1 від 16.02.2017 року та комісією Скадовського РЕЗ і ЕМ розраховані збитки в сумі 7637,71 грн.

28.04.2017 року надійшли заперечення на позовну заяву, згідно яких представник відповідачки позов не визнав, посилаючись на те, що акт про порушення складено без достатніх доказів порушення, лише на підставі припущень представників позивача. Відповідачка в роботу лічильника не втручалась, порядок підключення не змінювала, пломбування лічильника не порушено. Вважає, що саме представники позивача 17.08.2016 року при заміні лічильника неправильно його підключили до мережі

Відповідно до п. 9 ч. 1 розділу ХІІІ «Перехідних положень» справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності редакцією ЦПК, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності редакцією ЦПК.

Представник позивача в судове засідання з'явилась, позовні вимоги підтримала з підстав викладених у позові, просила їх задовольнити. Додатково пояснила, що Акт про порушення складався зі слів споживача, тому там і було вказано прізвище ОСОБА_2 під яким споживач розписалася. Така сама ситуація склалася і під час заміни лічильника 17.08.2016 року. Разом з тим відповідачка є власницею будинку з 1995 року, а відповідно і споживачем електроенергії.

Представник відповідача та відповідачка в судове засідання з'явилися, проти задоволення позову заперечували, посилаючись на відсутність договору на постачання електроенергії з ОСОБА_1, акт про порушення та протокол засідання комісії складений відносно ОСОБА_2 а не відповідача. Пункти 3,19,42 ПКЕЕН відповідачкою порушені не були. Акт про порушення від 16.02.2017 року та протокол засідання комісії від 28.02.2017 року є недопустимими доказами, оскільки одержані з порушенням порядку визначеному ст. 53 ПКЕЕН. Просили у задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі.

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_3 суду показав, що 16.02.2017 року представниками РЕЗ і ЕМ проводився рейд, йшли по лінії з перевіркою, навантаження в мережі привело до будинку відповідачки. На фронтоні будинку було виявлено неізольовану скрутку. Вимірювали напругу по фазному дроту, що становило 2.8 А. На нульовому проводі нуль. Кинули на загальній дріт - показник був 2.8 А. У випадку вірної схеми підключення по нульовому дроту проходить струм і по фазному також проходить струм, тоді в сумі показник має бути 0. В даному випадку показник був 2.8 А, тому виникли підозри у розкраданні споживачем електроенергії. Заміри проводились о 3-4 годині ранку. Дочекавшись світанку покликали господарів, виміряли навантаження мережі - по нульовому пішло навантаження, тобто вони відновили схему. Господарі допустили до лічильника, після чого працівники РЕЗ і ЕМ відкрили лічильник, знявши з нього пломбу. Перевірили фазування на лічильнику та виявили, що нульовий дріт приходив на першу клему, фазний на другу клему, а повинні бути підключенні навпаки. Лічильник одноелементний, тобто якщо відключити нуль, фаза йде через лічильник але не обліковується. В даному випадку було перефазування споживачем лічильника і в такий спосіб розкрадалася електроенергія. Що стосується штучного нуля, щоб в розетці була нульова фаза необхідно десь брати нуль. Споживач брав нуль штучно із заземлення. Перефазування можливе без порушення пломб. В 2016 році коли змінювали прилад обліку все було змонтовано правильно. В Акті про порушення було вказано прізвище ОСОБА_2, оскільки на нього відкритий особовий рахунок, при цьому зауважень з цього приводу від господарів не надійшло, а встановлювати особу в них немає повноважень.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення учасників процесу та допитавши свідка, суд встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Відповідно до договору купівлі-продажу, укладеному між ОСОБА_4 та ОСОБА_1 від 11.09.1995 року та зареєстрованому в БТІ, ОСОБА_1 на праві власності належить житловий будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.56-57)

Відповідно до Акту про заміну приладів обліку і про опломбування - 17.08.2016 року встановлено електролічильник с показами 000001 та проведено опломбування системи обліку. (а.с.54)

З акту про порушення НОМЕР_1 від 16.02.2017 року вбачається, що споживачем при користуванні електричною енергією за адресою: АДРЕСА_1 допущено порушення п.42 ПКЕЕН а саме: з метою розкрадання електричної енергії споживачем було змінено фазування електролічильника на фронтоні будинку внаслідок чого електрична енергія споживалась але приладом обліку не обліковувалась. (а.с.8). Також в акті зазначено, що Комісія постачальника електроенергії з розгляду складеного Акту про порушення буде проводитись 09.03.2017 року. Отже, споживач про засідання Комісії був повідомлений більше ніж за 20 днів.

Згідно розрахунку по особовому рахунку НОМЕР_1 наданому представником позивача борг, з урахуванням дати заміни приладу обліку, складає 7637, 71 гривень. (а.с.11-12).

Згідно до ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

У відповідності до п.3 ПКЕЕН споживання електричної енергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією між споживачем і енергопостачальником, що розробляється енергопостачальником згідно з Типовим договором про користування електричною енергією і укладається на три роки.

Згідно п.19 ПКЕЕН розрахунки населення за спожиту електричну енергію здійснюються за діючими тарифами (цінами) для населення на підставі фактичних показань приладів обліку.

Відповідно до п.48 Правил користування електричною енергією для населення безоблікове користування є порушення правил користування електричною енергією, тобто споживання електричної енергією поза приладам обліку є розкраданням електричної енергії.

Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 20 Закону України "Про житлово-комунальні послуги", споживач зобов'язаний оплачувати житлово - комунальні послуги у строки встановленні договором або законом. Відповідно до правової позиції висловленої Верховним Судом України в постанові від 20.04.2016 року у справі N 6-2951 цс 15, споживачі зобов'язанні оплатити житлово-комунальні послуги, якщо вони фактично користувалися ними. Факт відсутності договору про надання житлово-комунальних послуг сам по собі не може бути підставою для звільнення споживача від оплати послуг у повному обсязі.

Як вбачається з матеріалів справи ОСОБА_1 є власником житлового будинку за адресою АДРЕСА_1, отже фактично є споживачем електричної енергії з 1995 року. Правильність розрахунку збитків наведених представником позивача відповідачкою та її представником не оспорюється.

Посилання представників РЕЗ і ЕМ при складанні Акту на порушення споживачем п. 42 ПКЕЕН не спростовує факту заподіяння збитків позивачу.

Оцінивши докази по справі, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню, оскільки під час розгляду справи представником позивача було доведено, що в результаті винних дій відповідачки ПАТ «ЕК «Херсонобленерго» завдано збитки на загальну суму в розмірі 7637,71 грн., які підлягають стягненню з відповідача на користь позивача. Наведені відповідачкою та її представником доводи вказаних висновків суду не спростовують.

На підставі п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України з ОСОБА_1 на користь позивача підлягає стягненню 1600 грн. судового збору.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12-13,76-79, 259, 263-265 ЦПК України, суд,

ВИРІШИВ:

Позовну заяву Скадовського районного енергозбуту і електричних мереж Акціонерного товариства «Херсонобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Скадовського районного енергозбуту і електричних мереж Акціонерного товариства «Херсонобленерго» суму заборгованості за спожиту електроенергію в сумі 7637, 71 грн.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Скадовського районного енергозбуту і електричних мереж Акціонерного товариства «Херсонобленерго» судовий збір в сумі 1600,00 грн.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом 30 днів з дня його проголошення до Херсонського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя М.І. Клімченко

Повний текст рішення

вигтовлено: 18.01.2019 року