"27" червня 2019 р. Справа № 363/4232/16-ц
У Х В А Л А

27 червня 2019 року Вишгородський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Рудюка О.Д.,

за участю секретаря Клименко В.В.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Вишгороді цивільну справу в загальному позовному провадженні за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа Вишгородський районний підрозділ ПАТ «Київобленерго», Товариство з обмеженою відповідальністю «Альянсенерго» про визнання недійсними технічних умов і рішення про підключення та заборону вчиняти певні дії,

встановив:

Позивач звернувся до суду з позовом про визнання недійсним договорів № БН-06/21012 від 14.03.2012 «Про надання послуг з приєднання до електричних мереж», визнання недійсним технічні умови № БН-06/2012 від 01.03.2012 року та рішення № БН-06/2012 від 14.03.2012. Зобов`язання ОСОБА_4 у місячний строк привести у відповідність технічну документацію з приєднання до електричних мереж до КТП-1393, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 та заборонити ОСОБА_4 користуватись та втручатись в роботу КТП-1393 без письмового дозволу (погодження) його власником ОСОБА_3 .

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 28.11.2016 року відкрито провадження у даній цивільній справі та прийняти справу до свого провадження.

06.06.2017 року ухвалою Вишгородського районного суду Київської області призначено по справі судову почеркознавчу експертизу та на час проведення експертизи і отримання висновку експерта провадження в цивільній справі зупинено.

15 грудня 2017 року набув чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу Адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» №2147-VIII від 03.10.2017 року, котрим ЦПК України викладено в новій редакції.

Провадження у даній справі було відкрито в порядку Цивільного процесуального кодексу України, що діяв до 15 грудня 2017 року.

У зв`язку з набранням чинності з 15 грудня 2017 року Закону України «Про внесення змін до Цивільного процесуального кодексу України», згідно Перехідних положень цього Кодексу, справи провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

12.03.2019 року ухвалою Вишгородського районного суду Київської області провадження по справі відновлено у зв`язку з отриманням висновок експертів за результатами проведення судово-почеркознавчої експертизи.

Таким чином, розгляд даної цивільної справи здійснюється за правилами Цивільного процесуального кодексу України, які діють з 15 грудня 2017 року.

Вищевказана справа по суті не розглядалась.

За умовами статті 196 ЦПК України для виконання завдань підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче судове засідання.

У підготовчому судовому засіданні представник відповідача заявив ряд клопотань:

-про допит свідка ОСОБА_5 , оскільки останній може повідомити обставини, що йому відомі, щодо підключення до електричних мереж;

-про допит в судовому засіданні як свідка позивача ОСОБА_3 , на підставі статті 92 ЦПК України;

-про витребування доказів у ПАТ «Київобленерго» Вишгородський РП належним чином завірені копії підписаних звітів п використання електроенергії за особовим рахунком № НОМЕР_1 (абонент ОСОБА_3 . АДРЕСА_1 ) починаючи з травня 2012 року по листопад 2016 року. Довідку про перелік субспоживачів, які приєднані до комплексної трансформаторної підстанції пор. № 1393, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 станом на 2012 рік. Також, у ПАТ «Київоблгаз» дозвільні документи по газифікації будинку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: технічні умови по газифікації та газопостачанні зазначеного будинку, копію рішення про підключення до газової магістралі, копію договору про приєднання до газової магістралі.

Представник позивач у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотань представника відповідач та просив в їх задоволені відмовити, оскільки вони є безпідставні та не обґрунтовані.

Заслухавши представника позивача та представника відповідача, дослідивши клопотання та матеріали цивільної справи, суд приходить до наступного.

Положеннями ст. 189 ЦПК України визначено, що завданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

В ході підготовчого провадження та під час проведення підготовчого засідання у даній цивільній справі проведено підготовчі дії передбачені ст.ст. 189-199 ЦПК України: направлено копію ухвали про відкриття провадження у справі, копію заяви та копії доданих до неї документів сторонам по справі, визначено предмет спору та характер спірних правовідносин, вимог позивача та склад учасників судового процесу. Визначено обставини справи, які підлягають встановленню.

Вчинено інші дії з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

На виконання вимог ч. 2 ст. 197 ЦПК України, судом було здійснено визначені у вказаній нормі дії, необхідні для забезпечення правильного та своєчасного розгляду справи по суті шляхом розгляду та вирішення заявлених учасниками клопотань, долучення доказів.

Отже, суд вважає за можливе роз`яснити учасникам процесу про можливість укладення між ними мирової угоди, подати докази, встановити строк для подачі відповіді на відзив та заперечень, встановити порядок з`ясування обставин справи і дослідження доказів.

При цьому, підстав для відкладення підготовчого засідання або оголошення перерви у відповідності до вимог ст. 199 ЦПК України судом встановлено не було та учасники процесу таких клопотань не заявляли.

Згідно п. 15 ч. 2 ст. 197 ЦПК України, у підготовчому засіданні суд призначає справу до розгляду по суті, визначає дату, час і місце проведення судового засідання (декількох судових засідань - у разі складності справи) для розгляду справи по суті.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого судового засідання суд постановляє ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Відповідно до ст. 90 ЦПК України, показання свідка - це повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи. Не є доказом показання свідка, який не може назвати джерела своєї обізнаності щодо певної обставини.

З урахуванням обставин справи, суд вважає за необхідне задовольнити клопотання представника відповідача про виклик свідка, викликати в судове засідання зазначеного у клопотанні свідка ОСОБА_5 для повного, об`єктивного та всебічного розгляду справи.

Відносно клопотання представника відповідача про допит в судовому засіданні як свідка позивача ОСОБА_3 , суд для задоволення не вбачає з наступного.

Відповідно до ст. 92 ЦПК України, що сторони, треті особи та їхні представники за їхньою згодою, в тому числі за власною ініціативою, якщо інше не встановлено цим Кодексом, можуть бути допитані як свідки про відомі їм обставини, що мають значення для справи.

Аналіз вказаного положення статті 92 ЦПК України свідчить про те, що сторона може бути допитана як свідок лише за наявності її згоди чи за її особистою ініціативою.

Так як ОСОБА_3 своєї згоди на його допит як свідок не висловлював, а також не ініціював такого питання особисто, то суд вважає, що допит даної сторони як свідка без її згоди є прямим порушенням його прав, а тому в клопотання про допит свідка відмовляє.

Відносно клопотання представника відповідача про витребування доказів, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Згідно ч. 2 ст. 84 ЦПК України, у клопотанні повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Отже, у клопотанні про витребування доказів вимоги, передбачені ч. 2 ст. 84 ЦПК України, не дотримано. Взагалі клопотання не конкретизоване, не вказано обставини, які може підтвердити витребувані докази, або аргументи, які може спростувати.

Таким чином, суд вважає, що клопотання представника відповідача таким, що не підлягає задоволенню, оскільки представник відповідача не довів, які обставини можуть підтвердити ці докази, чи спростувати з урахуванням предмету позову у даній справі.

На підставі наведеного суд вважає, що представник позивача не позбавлений можливості самостійно отримати докази.

Крім того, відповідно до ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Згідно п. 3 ч. 2 ст. 43 ЦПК України, учасники справи зобов`язані з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно з п. 5 ч. 2 ст. 223 ЦПК України, суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом, якщо визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники.

Аналіз вищенаведених норм свідчить про те, що право сторони не з`являтись у судове засідання, в разі звернення з клопотанням про розгляд справи за її відсутності, не є абсолютним і може бути обмежене судом шляхом постановлення ухвали про визнання явки цієї сторони обов`язковою.

Отже, враховуючи те, що від дотримання чи не дотримання принципу змагальності залежить питання про законність та обґрунтованість вирішення справи по суті, тому для доведення тих обставин, на які посилається позивач, як на підставу позовних вимог, суд вважає потрібним визнати обов`язковою явку в судове засідання позивача для надання пояснень відносно позову та дачі особистих пояснень в судовому засіданні.

На виконання вимог ч. 2 ст. 197 ЦПК України, судом було здійснено визначені у вказаній нормі дії, необхідні для забезпечення правильного та своєчасного розгляду справи по суті шляхом розгляду та вирішення заявлених учасниками клопотань, долучення доказів.

В підготовчому судовому засіданні встановлено, що спір між сторонами до судового розгляду не врегульований, підстав для залишення позовної заяви без розгляду або закриття провадження у справі немає.

При цьому, підстав для відкладення підготовчого засідання або оголошення перерви у відповідності до вимог статті 199 ЦПК України, судом встановлено не було та учасники процесу таких клопотання не заявляли.

Таким чином, оскільки судом встановлено, що до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті інших процесуальних дій вчиняти не потрібно, а тому слід закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 189, 196-200, 258-260 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

У задоволенні заяви представника відповідача про допит в якості свідка позивача відмовити.

У задоволенні заяви представника відповідача про витребування доказів відмовити.

Заяву представника відповідача про виклик свідка задовольнити.

Визнати обов`язковою явку у судове засідання позивача ОСОБА_3 .

Закрити підготовче провадження та призначити цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа Вишгородський районний підрозділ ПАТ «Київобленерго», Товариство з обмеженою відповідальністю «Альянсенерго» про визнання недійсними технічних умов і рішення про підключення та заборону вчиняти певні дії до судового розгляду по суті на 15 жовтня 2019 року о 10-00 годині в приміщенні Вишгородського районного суду Київської області за адресою: м. Вишгород, Київська область, вул. Кургузова, 7.

Копії ухвали направити учасникам процесу, запропонувавши останнім подати протягом 10-ти днів з дня її отримання усі наявні у них докази, що стосуються предмету доказування, письмові заперечення чи відзив проти позову із доказами на їх підтвердження, а позивачу відповідь на відзив у той же строк.

Встановити порядок дослідження доказів: надання вступного слова учасникам справи, з`ясування обставин, на які учасники посилаються як на вимогу свої підстав та заперечень, допит свідка та дослідження письмових доказів.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://vsh.ko.court.gov.ua.

У відповідності до вимог ст. 353 ЦПК України ухвала оскарженню не підлягає, але заперечення на неї включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя О.Д. Рудюк