КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 367/4724/18 Головуючий у суді першої інстанції: Оладько С.І.
№ апеляційного провадження: 22-ц/824/5676/19 Доповідач у суді апеляційної інстанції: Волошина В.М.
У Х В А Л А

11 березня 2019 року Київський апеляційний суд в складі судді-доповідача ВолошиноїВ.М., перевіривши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_3 на ухвалу Ірпінського міського суду Київської області від 10 січня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3, треті особи: ОСОБА_5, ОСОБА_6 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, та за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 про визнання права користування житловим приміщенням та вселення,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_4 звернувся до Ірпінського міського суду Київської області з позовом до ОСОБА_3, треті особи: ОСОБА_5, ОСОБА_6 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.

У підготовчому судовому засіданні представник позивача заявив клопотання про витребування доказів із КП «Вінницького міського БТІ».

Ухвалою Ірпінського міського суду Київської області від 10 січня 2019 року витребувано з КП «Вінницького міського БТІ» інформацію про те, хто являється власником квартири за адресою АДРЕСА_1, а також витребувано засвідчену належним чином копію правовстановлюючого документу на дану квартиру. В іншій частині клопотання - відмовлено.

Дане клопотання вирішено судом першої інстанції на підставі норми статті 84 ЦПК України, якою регламентований порядок витребування доказів.

Не погоджуючись з постановленою ухвалою суду першої інстанції від 10 січня 2019 року, відповідач ОСОБА_3 подала апеляційну скаргу.

Перевіривши вимоги апеляційної скарги, суддя-доповідач вважає, що скарга ОСОБА_3 на ухвалу Ірпінського міського суду Київської області від 10 січня 2019 року не може бути прийнята до розгляду апеляційним судом, виходячи з наступного:

У відповідності до вимог статті 352 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов'язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Окремо від рішення суду в апеляційному порядку можуть бути оскаржені ухвали суду першої інстанції, зазначені в статті 353 ЦПК України.

У цій статті наведено перелік ухвал суду першої інстанції, які можуть бути оскаржені в апеляційному порядку окремо від рішення суду.

Пунктами 1-41 частини першої статті 353 цього Кодексу можливість оскарження ухвали суду про витребування доказів не передбачено.

Отже, постановлена ухвала суду першої інстанції від 10 січня 2019 року не перешкоджає подальшому провадженню у справі, до переліку пунктів 1-41 частини першої статті 353 ЦПК України не входить.

Таким чином, дана ухвала не може бути окремим об'єктом оскарження в апеляційному порядку.

Порядок подання заперечень на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду визначений частиною 2 статті 353 ЦПК України.

Згідно з вказаною нормою такі заперечення включаються до апеляційної скарги на рішення суду та перевіряються на предмет законності і обґрунтованості під час розгляду справи в апеляційному порядку в межах доводів та вимог апеляційної скарги - частина 1 статті 367 ЦПК України.

Процесуальні наслідки надходження апеляційної скарги на ухвалу суду, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду визначені у пункті 4 частини 5 статті 357 ЦПК України.

Так, апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції, зокрема, у випадку, якщо апеляційну скаргу подано на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

За таких обставин, апеляційну скаргу ОСОБА_3 на ухвалу Ірпінського міського суду Київської області від 10 січня 2019 року слід повернути.

Керуючись ст. 353, 357 ЦПК України суд, -

у хв а л и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 на ухвалу Ірпінського міського суду Київської області від 10 січня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3, треті особи: ОСОБА_5, ОСОБА_6 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, та за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 про визнання права користування житловим приміщенням та вселення повернути.

Ухвала може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її прийняття. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Суддя-доповідач