Справа №:755/9369/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"02" грудня 2019 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

Головуючого судді Астахової О.О.,

при секретарі: Індик М.В.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Укрсоцбанк» до ОСОБА_1 , третя особа: Відділ державної виконавчої служби Дніпровського районного управління юстиції у м. Києві, про звільнення майна з-під арешту, -

в с т а н о в и в:

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 01 липня 2019 року відкрито провадження у даній цивільній справі. Розгляд справи проводиться за правилами загального позовного провадження та призначено справу до підготовчого засідання.

У підготовче судове засідання, призначене на 04 листопада 2019 року представник позивача не з`явився, хоча про день, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, що підтверджується повідомленням про вручення рекомендованого поштового відправлення (а.с.34). Причини неявки суду не повідомив. Клопотань про відкладання розгляду справи або заяв про розгляд справи у відсутність представника позивача до суду не надходило.

У зв`язку із першою неявкою представника позивача, та відсутністю заяв про розгляд справи без його участі, підготовче судове засідання було відкладено на 02 грудня 2019 року на 12: 00 годин.

02 грудня 2019 року представник позивача повторно не з`явився у підготовче судове засідання, хоча про день, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, що підтверджується даними відстеження рекомендованого поштового відправлення (а.с.43). Причини неявки суду не повідомив. Із заявами про розгляд справи у відсутність представника позивача до суду не звертався. Клопотань про відкладення розгляду справи до суду також не надходило.

Інші учасники справи у підготовче судове засідання також не з`явились, хоча про день, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином. Причини неявки суду не відомі.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду виходячи з наступного.

Згідно із ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд своєю ухвалою залишає заяву без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

В силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного терміну. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції. Така позиція викладена в рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України».

Рішенням Європейського суду з прав людини визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням її справи, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, оскільки одним із критеріїв «розумності строку» є саме поведінка позивача. Так, суд покладає на позивача лише обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, які безпосередньо його стосуються, утримуватися від виконання заходів, що затягують провадження у справі, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для пришвидшення процедури слухання. Одним із таких прикладів, коли поведінка позивача стала однією з причин затягування розгляду справи, є рішення Європейського суду з прав людини «Чікоста і Віола проти Італії».

Наведене свідчить про недобросовісність здійснення позивачем свої процесуальних прав.

Слід звернути увагу, що такі дії порушують права інших учасників розгляду справи, які добросовісно виконують покладений процесуальним законом обов`язок щодо явки до зали суду.

За результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду (п.1ч.2ст. 200 ЦПК України).

Зважаючи на вищевикладене, суд приходить до висновку про те, що представник позивача, який належним чином повідомлений про день, час та місце проведення судового засідання, повторно не з`явився до суду, не підтримав вимоги в судовому засіданні, із заявою про розгляд справи за відсутності представника позивача не звертався, його неявка перешкоджає розгляду справи, що є підставою для залишення позовної заяви без розгляду.

Керуючись ст. 200, п. 3 ч. 1, ст. 257, 260, 353 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Позовну заяву Акціонерного товариства «Укрсоцбанк» до ОСОБА_1 , третя особа: Відділ державної виконавчої служби Дніпровського районного управління юстиції у м. Києві, про звільнення майна з-під арешту - залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.О. Астахова