Справа № 459/2911/19
Провадження № 2/459/1166/2019
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 грудня 2019 року Червоноградський міський суд Львівської області

в складі: головуючого судді Рудакова Д.І.,

з участю: секретаря судових засідань Сиванич У.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Червонограді цивільну справу за правилами загального позовного провадження за позовом ОСОБА_1 до Червоноградського міського відділу ДВС ГТУЮ у Львівській області, з участю третіх осіб на стороні позивача: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про зняття арешту з майна, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася до суду з даним позовом. На його обґрунтування послалася на те, що являється співвласником квартири АДРЕСА_1 . Рішенням Червоноградського міського суду Львівської області від 25.04.2002 року з неї було стягнуто в користь КП «Червоноградтеплокомуненерго» 2870,79 грн. боргу за надання послуг та 51,00 грн. судових витрат. Стверджує, що ці кошти сплатила, боргу немає. В кінці жовтня 2019 року звернулася до державного нотаріуса для оформлення спадщини і їй повідомили, що на її квартиру накладений арешт. Про накладення арешту раніше не знала. 08.10.2019 року звернулася в Червоноградський міський відділ ДВС з письмовою заявою про зняття арешту з квартири, однак листом останнього їй у цьому було відмовлено.

Ухвалою Червоноградського міського суду Львівської області від 18.10.2019 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження.

29.10.2019 року представник відповідача подала до суду відзив на позовну заяву, в якому, з врахуванням заяви від 08.11.2019 року, просить розглянути справу у відсутності представника Відділу.

Сторони в судове засідання не з`явилися. Позивач подала заяву про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить позов задовольнити. Представник відповідача у відзиві просить розглядати справу у відсутності представника Відділу. Треті особи ОСОБА_2 , ОСОБА_3 подали заяви про розгляд справи у їх відсутності, просять позов задовольнити.

Відповідно до реч. 2 ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Судом установлено, що квартира АДРЕСА_1 належить на праві спільної часткової власності ОСОБА_1 , та членам її сім`ї ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 - в рівних частинах кожному (а.с. 9).

Рішенням Червоноградського міського суду Львівської області від 25.04.2002 року із ОСОБА_1 в користь КП «Червоноградтеплокомуненерго» стягнуто 2870,79 грн. боргу та 51,00 грн. судових витрат (а.с. 8).

Згідно з інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 23.09.2019 року постановою виконавчої служби Червонограда №419-5 від 11.06.2004 року накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 .

Відповідно до повідомлення КП «Червоноградтеплокомуненерго» від 02.12.2019 року № 6756 станом на 02.12.2019 року заборгованість за надані послуги з централізованого опалення за адресою: АДРЕСА_2 відсутня.

Згідно з листом Червоноградського міського відділу ДВС ГТУЮ у Львівській області від 10.10.2019 року арешт може бути знятий за рішенням до суду. Роз`яснено право позивача звернутися із відповідним позовом до суду про зняття арешту з майна.

Стаття 16 ЦК Українипередбачає, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Статтею 41 Конституції Українипередбачено право кожного громадянина володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності.

Відповідно до ст. 1 Першого ПротоколуКонвенції про захист прав людини і основоположних свободкожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений майна інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

Статтею 10 Загальної декларації прав людини визначено, що кожна людина має право володіти майном як одноособово, так і разом з іншими. Ніхто не може бути безпідставно позбавлений свого майна.

Відповідно до ст.ст.316,317,319 ЦК Україниправом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Власник володіє, користується та розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Згідно зі ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Статтею 391 ЦК України передбачено, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Відповідно до вимог ч.ч. 1, 2ст. 56 Закону України «Про виконавче провадження» арешт майна (коштів) боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника.

Згідно з ч.ч. 1, 2, 3ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження»особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. У разі виявлення порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом, арешт з майна боржника знімається згідно з постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець.

Статтею 59 «Про виконавче провадження», передбачено підстави для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є: 1) отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом; 2) надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника; 3) отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах; 4) наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням; 5) відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно; 6) отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову; 7) погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника; 8) отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову; 9) підстави, передбачені пунктом 1-2розділу XIII "Прикінцеві та перехідні положення" цього Закону. У всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду.

Позивач має право володіти, користуватися та розпоряджатися своїм майном на свій розсуд, однак не може цього робити через наявність обтяження на належне їй майно.

Виходячи з вищевикладеного, на час звернення із заявою до суду за наявності арешту (обтяження) накладеного на майно порушується право власності позивача, внаслідок чого він позбавлений змоги в повному обсязі користуватися та розпоряджатися своїм майном на власний розсуд, підстав для продовження обтяження на майно суд не вбачає, а тому право позивача підлягає судовому захисту у заявлений ним спосіб шляхом скасування обтяження.

Оцінюючи усі докази, досліджені в ході судового засідання в їх сукупності, суд вважає за можливе задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Крім того, відповідно до п.1 ч.2 ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача слід стягнути 768,40 грн. сплаченого судового збору.

Керуючись ст.ст. 12, 263-265, 268, 273, 280-283 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Позов задовольнити.

Зняти арешт з нерухомого майна, а саме: з квартири квартиру АДРЕСА_1 , накладеного на підставі постанови виконавчої служби Червонограда 419-5 від 11.06.2004 року, реєстраційний номер обтяження 1604165.

Стягнути з Червоноградського міського відділу ДВС ГТУЮ у Львівській області на користь ОСОБА_1 768,40 грн. сплаченого судового збору.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 02.12.2019 року.

Суддя: Д. І. Рудаков