Провадження № 2/760/8311/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 листопада 2019 року суддя Солом`янського районного суду м. Києва Букіна О.М., розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Клішина Дениса Андрійовича, державного реєстратора Комунального підприємства «Реєстраційне бюро» Макарова Олега В`ячеславовича, ОСОБА_2 про витребування майна, зобов`язання вчинити дії, визнання протиправними та скасування рішень про державну реєстрацію прав, скасування записів про права власності, закриття реєстраційної справи та розділів ДРРП на нерухоме майно, скасування реєстраційного номеру об`єкта нерухомого майна,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулася до суду з вищезазначеним позовом.

Як вбачається з прохальної частини позовної заяви, позивач просить суд:

-витребувати у ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ) квартиру АДРЕСА_1 ;

-зобов`язати ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ) привести квартиру АДРЕСА_1 у стан нежитлового приміщення технічного поверху, шляхом знесення вхідних дверей, міжкімнатних не несучих перегородок, інженерних мереж водопостачання, водовідведення, електропостачання, санітарних та інших вузлів житлового приміщення та звільнити це приміщення;

-визнати протиправним та скасувати рішення приватного нотаріуса Клітина Дениса Андрійовича як державного реєстратора від 18.11.2017 р. №38210572 та рішення державного реєстратора Комунального підприємства «Реєстраційне бюро» Макарова Олега В`ячеславовича від 15.02.2019 р. №45620679, прийнятих щодо об`єкта нерухомого майна із реєстраційним № 000;

-скасувати запис про право власності №23440792, вчинений приватним нотаріусом Клішиним Денисом Андрійовичем як державним реєстратором, та запис про право власності №30380875, вчинений державним реєстратором Комунального підприємства «Реєстраційне бюро» Макаровим Олегом В`ячеславовичем, здійснені щодо об`єкта нерухомого майна із реєстраційним № 000 із закриттям реєстраційних справ та розділів Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, відкритих щодо об`єкта нерухомого майна із реєстраційним №000, і скасуванням реєстраційного №000.

При вирішенні питання про відкриття провадження в справі з`ясовано, що позовна заява не відповідає вимогам ст. 175 ЦПК України, а саме в позовній заяві відсутні відомості щодо:

- змісту позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

- викладу обставин, якими позивач обгрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Так, позивачем не обґрунтовано позовну вимогу щодо витребування у ОСОБА_2 квартири №735 /1.

Так, позивачем не зазначено на користь кого має бути витребуване спірне майно та чим обгрунтовується право вимоги позивача в цій частині позову.

Разом з цим,заявляючи вимоги про витребування майна, позивачем не зазначено, чи були визнані недійсними правочини, що передували даті здійснення державної реєстрації права власності на спірне майно на користь відповідача.

Також, позивачем не обґрунтовано п. 2 прохальної частини позовної заяви, оскільки не вказано, які саме вхідні двері, міжкімнатні не несучі перегородки, інженерні мережі водопостачання, водовідведення, електропостачання, санітарних та інші вузли житлового приміщення необхідно привести у стан нежитлового приміщення та які були до вчинення таких дій, тобто відповідно до якої саме технічної документанції та чим підтверджеється здійснення вказаного вище перепланування чи будівництва.

Крім того, позовна заява не відповідає вимогам ст. 177 ЦПК України.

Згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, п. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Ст. 4 Закону України "Про судовий збір", який діє на дату звернення з позовною заявою, встановлені ставки судового збору в таких розмірах: за подання позовної заяви немайнового характеру фізичною особою 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, за подання позовної заяви майнового характеру фізичною особою 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Разом з тим, позивачем не зазначено ціну позову та як наслідок сплата судового збору за вимогу про витребування майна.

Відповідно до Закону України «Про державний бюджет України на 2019 рік» встановлено, що прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для працездатних осіб з 1 січня 2019 року становить 1921,00 грн.

Відповідно до Закону України «Про судовий збір», який був прийнятий Верховною Радою 08.07.2011 р. та набрав чинності з 01.11.2011 року, що становить 1% від ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (768,40 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (9605,00 грн.) за позовну заяву майнового характеру.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна.

Згідно з ч. 2 ст. 176 ЦПК України якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

З урахуванням вищезазначеного ЗУ «Про судовий збір» та ч. 2 ст. 176 ЦПК України, позивач має сплатити судовий збір не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто не більше 9605,00 грн.

Крім того, в п. 12 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» визначено, що у випадках об`єднання в одній заяві вимог як майнового, так і немайнового характеру судовий збір згідно з частиною третьою статті 6 Закону № 3674-VI підлягає сплаті як за ставками, встановленими для позовів майнового характеру, так і за ставками, встановленими для позовних заяв зі спорів немайнового характеру, наприклад, зняття арешту з майна та визнання права власності на це майно. При цьому судовий збір може бути сплачений окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами.

В п. 13 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» визначено, що якщо в позовній заяві об`єднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, пов`язані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог (або загальною сумою).

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, остання містить чотири вимоги немайнового характеру та одну вимогу майнового характеру (768,40 грн. * 4 =3073,60 грн. + 9605,00 грн. = 12678,60 грн.)

Позивачем при зверненні до суду було сплачено судовий збір у розмірі 3457,80 грн. та надановідповідну квитанцію (12678,60 грн. - 3457,80 грн. = 9220,80 грн.)

Тобто, позивачем не доплачено судовий збір у розмірі 9220,80 грн. та не зазначено посилань на докази щодо її звільнення від даних витрат.

Таким чином, позивач має доплати судовий збір в розмірі 9220,80 грн. на:

рахунок № UA6026010, Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38050812, код банку отримувача (МФО): 899998, код класифікації доходів бюджету: 22030101, отримувач коштів: УК у Солом`янському районі м. Києва/22030101.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху та строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Керуючись ст.ст.175, 177, 185 ЦПК України, суддя,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 , залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків, шляхом подання нової позовної заяви з додатками відповідно до кількості сторін у справі, оригіналу квитанції про сплату судового збору, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання ухвали Ухвала в частині визначення розміру судового збору може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через суд першої інстанції.

В решті ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.М.Букіна