Справа № 369/4881/19
Провадження №2/369/2746/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.11.2019 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Дубас Т.В.,

при секретарі Мазурик Д.С.,

розглянувши матеріали заяви представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особи Адвокатське об`єднання «Ліга Справедливості» про стягнення заборгованості,-

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Києво-Святошинського районного суду Київської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особи Адвокатське об`єднання «Ліга Справедливості» про стягнення заборгованості.

14 листопада 2019 року через канцелярію суду представником позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 подано заяву про забезпечення позову, яка була мотивована тим, відопідач не сплатив винагороду Адвокатському об`єднанню на підставі договору про надання правової допомоги від 02 грудня 2015 року, предметом якого є скасування записів в Державних реєстрах речових прав на нерухоме майно про арешти; зняття арештів на майно ОСОБА_3 , зокрема на будинок, земельну ділянку за адресою: АДРЕСА_1 ; все майно відповідача.

Своє зобов`язання щодо зняття арештів майна відповідача в Державних реєстрах речових прав на майно Адвокатське об`єднання виконало. На даний час всі записи щодо арештів майна ОСОБА_3 , накладені на підставі постанов правоохоронних органів в кримінальних процесах стосовно відповідача, в Державних реєстрах скасовані завдяки здійсненню адвокатської допомоги та юридичних дій третьою особою, що підтверджується Інформаційною довідкою з ДРРПНМ, наявною в матеріалах справи. Відповідач не сплатив гонорар за позитивний результат, у розмірі 7% вартості звільненого з-під арешту майна, згідно домовленості, зазначеної у договорі про надання правової допомоги від 02 грудня 2015 року, що підтверджено підписами обох сторін договору: власником арештованого майно ОСОБА_3 та керівником Адвокатського об`єднання «Ліга справедливості» 02 грудня 2015 року.

Адвокатське об`єднання «Ліга справедливості» відступило право вимоги за цим договором громадянці ОСОБА_2 .

Так як існують підстави та припущення того, що до винесення рішення по даній справі відповідач переоформить право власності на майно, що на даний час зареєстроване на нього, на третіх осіб, позивач бажає забезпечити позов накладенням арешту на частину майна відповідача до винесення рішення у справі.

Тому заявник просив здійснити заходи забезпечення позову, а саме: накласти арешт на Ѕ частину будинку та земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 , які на праві приватної власності належать ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до ч. 1 ст. 153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

Вивчивши матеріали цивільної справи та заяву про забезпечення позову, враховуючи принципи здійснення цивільного судочинства, співмірність заходів забезпечення позову із заявленими позовними вимогами, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених ст. 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Згідно з ч. 2 ст. 149 ЦПК України, забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно п.п.1, 2, 10 ч. 1 ст. 150 ЦПК України, позов забезпечується, зокрема, накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії; іншими заходами, необхідними для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів, якщо такий захист або поновлення не забезпечуються заходами, зазначеними у пунктах 1-9 цієї частини

Виходячи з вказаних норм, підставою забезпечення позову є обґрунтоване припущення заявника, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких вона звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», забезпечення позову - це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог.

Точне і неухильне додержання судами України норм чинного законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову є необхідною умовою здійснення завдань цивільного судочинства, які полягають у справедливому, неупередженому та своєчасному розгляді й вирішенні цивільних справ із метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до п. 6 вказаної Постанови, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Крім того, вирішуючи питання про забезпечення позову суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких може бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Приймаючи до уваги наведені норми процесуального законодавства, з врахуванням роз`яснення Верховного Суду України, виходячи з оцінки обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття заходів забезпечення позову з урахуванням розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін; наявності зв`язку між заходом щодо забезпечення позову і предметом позовної вимоги, в тому числі, спроможності заходів, який заявник просить вжити у порядку забезпечення позову, забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів, суд вважає, що заява про забезпечення позову не підлягає задоволенню, оскільки, заявником до матеріалів заяви не надано доказів на підтвердження того, що земельна ділянка та будинок на теперішній час належать відповідачеві на праві власності. Надана до матеріалів заяви Інформація з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна датована ще 09.08.2019 року, таким чином станом на день звернення заявника до суду з даною заявою такі докази відсутні, вказана інформаційна довідка з ДРРПНМ надана суду не в повному обсязі (2 сторінки з 11), відомості щодо належності будинку АДРЕСА_1 , на праві власності ОСОБА_3 , суд з наданих до заяви доказів не вбачає.

Крім вказаного, подана заява про забезпечення позову, всупереч вимогам ст. 151 ЦПК України, не містить обґрунтування необхідності забезпечення позову та пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення.

При таких обставинах, суд приходить до висновку, що заява про вжиття заходів забезпечення позову не обґрунтована та підлягає задоволенню.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.150-153, 157, 258-260, 353 ЦПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особи Адвокатське об`єднання «Ліга Справедливості» про стягнення заборгованості- відмовити.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду, а також через Києво-Святошинський районний суд Київської області.

Суддя Дубас Т.В.