УХВАЛА

02 грудня 2019 року

м. Харків

Справа № 638/13444/17

Провадження № 22-ц/818/4844/19

Харківський апеляційний суд в складі колегії суддів:

головуючого - Бровченка І.О.,

суддів колегії - Бурлака І.В., Колтунової А.І.,

у порядку вирішення питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 13 травня 2019 року в складі судді Грищенко І.О. у цивільній справі за позовом Фонду загальнообов`язкового державного соціального страхування України на випадок безробіття в особі Харківського міського центру зайнятості до ОСОБА_1 про стягнення незаконно отриманої допомоги по безробіттю,

встановив:

Рішенням Дзержинського районного суду м. Харкова від 13 травня 2019 року позовні вимоги Фонду загальнообов`язкового державного соціального страхування України на випадок безробіття в особі Харківського міського центру зайнятості до ОСОБА_1 задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Фонду загальнообов`язкового державного соціального страхування України на випадок безробіття в особі Харківського міського центру зайнятості незаконно отриману допомогу по безробіттю в розмірі 5120,49 грн.

29 серпня 2019 року до Харківського апеляційного суду на зазначене судове рішення засобами поштового зв`язку ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, яка ухвалою Харківського апеляційного суду залишена без руху у зв`язку із порушенням вимог ст. 356 ЦПК України: не зазначено повні найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), до апеляційної скарги не додано копії скарг та доданих письмових матеріалів відповідно до кількості учасників справи, не сплачено судовий збір у встановленому розмірі.

Надано апелянту строк протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху для усунення недоліків, а саме: подання до суду апеляційної скарги, оформленої відповідно до вимог ст. 356 ЦПК України з копіями скарги та доданих письмових матеріалів відповідно до кількості учасників справи, документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому розмірі. Попереджено, що у разі невиконання зазначених вимог ухвали у строк, встановлений судом, апеляційна скарга буде вважатися неподаною та повернута скаржнику.

На адресу Харківського апеляційного суду надійшла заява ОСОБА_1 . У заяві останній зазначає, що розмір судового збору, визначений ухвалою суду апеляційної інстанції від 11 листопада 2019 року, є для нього завеликим, коштів на сплату судового збору не має, оскільки не працює та перебуває у скрутному майновому стані. Просить розглянути його апеляційну скаргу, що, за своєю суттю, є клопотанням про звільнення апелянта від сплати судового збору.

Згідно з частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з положеннями статті 12 ЦПК України, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є правом, а не обов`язком суду, який, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони, що є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується клопотання.

Звільнення від сплати судового збору може мати місце за наявності виключних обставин, враховуючи, що статтею 129 Конституції України закріплено один із основоположних принципів правосуддя - рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (Рішення ЄСПЛ у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland») від 19 червня 2001 року, пункт 59).

Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (Рішення ЄСПЛ у справі «Шишков проти Росії» («Shishkov v. Russia») від 20 лютого 2014 року, пункт 111).

Наведені заявником обставини не можуть бути підставою для звільнення від сплати судового збору, оскільки ним не надано жодних доказів на підтвердження того, що його майновий стан перешкоджає сплаті судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Положення Закону України «Про судовий збір» не містять визначеного (чіткого) переліку документів, які можна вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі наданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.

Підставою для звільнення від сплати судового збору може бути, наприклад, видана в установленому законом порядку довідка про доходи, про заробітну плату, пенсію, стипендію, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо.

Наведення доводів, обґрунтування пов`язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору, а також подання доказів на підтвердження того, що майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановлених законодавством порядку, розмірі і в строки покладається на особу, яка подає скаргу.

Враховуючи зазначене, клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги скарги задоволенню не підлягає. Заявнику необхідно усунути недоліки апеляційної скарги шляхом виконання вимог ухвали Харківського апеляційного суду від 11 листопада 2019 року та подати до суду апеляційну скаргу, оформлену відповідно до вимог ст. 356 ЦПК України з копіями скарги та доданих письмових матеріалів відповідно до кількості учасників справи, документ, що підтверджують сплату судового збору у встановленому розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору.

З ухвали Харківського апеляційного суду від 11 листопада 2019 року про залишення апеляційної скарги без руху встановлено, що скаржнику необхідно зробити доплату судового збору у розмірі 2012,8 грн. Розрахунок розміру судового збору визначено в ухвалі апеляційного суду від 11 листопада 2019 року.

Вищезазначена сума підлягає сплаті за наступними реквізитами:

Отримувач коштів: УК Основ"ян/мХар Основ"янсь/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37999628; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО): 899998; рахунок отримувача: UA6080012 ; код класифікації доходів бюджету: 22030101.

У графі «призначення платежу» вказується: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________(ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______(Дата оскарження справи) по справі _________ (Номер справи), Харківський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

Відповідно до статей 185, 357 ЦПК України у їх сукупному зв`язку суддя, встановивши, що апеляційну скаргу подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення скарги без руху, про що повідомляє особу, яка подала апеляційну скаргу і надає їй строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання копії ухвали.

Якщо особа відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175, 177 ЦПК України, сплатить суму судового збору, апеляційна скарга вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше скарга вважається неподаною і повертається позивачеві.

Станом на 02 грудня 2019 року недоліки, зазначені в ухвалі Харківського апеляційного суду про залишення апеляційної скарги без руху від 11 листопада 2019 року, не усунуті - судовий збір у встановленому розмірі не сплачено, апеляційна скарга відповідно до вимог ст. 356 ЦПК України не подана.

Відповідно до частини другої статті 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Керуючись статтями 127, 185, 356, 357 ЦПК України,

ухвалив:

Відмовити в задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

Продовжити ОСОБА_1 строк для усунення недоліків апеляційної скарги, вказаних в ухвалі Харківського апеляційного суду від 11 листопада 2019 року, але не більше десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали в частині сплати судового збору апеляційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявнику.

Ухвала набирає законної сили негайно та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий - І.О. Бровченко