Справа № 754/4727/16-ц
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 березня 2019 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді - ЛІСОВСЬКОЇ О.В.

за участю секретаря - Грей О.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 про поворот виконання судового рішення по цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «СОЛ-ПРОПЕРТІ» до ОСОБА_1, ОСОБА_2 про усунення перешкод у реалізації права володіння, користування, розпорядження нерухомим майном шляхом виселення,-

ВСТАНОВИВ:

29.01.2019 року відповідачі ОСОБА_1, ОСОБА_2 звернулись до суду з заявою про поворот виконання судового рішення, мотивуючи це тим, що рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 27.04.2017 року задоволено позовні вимоги ТОВ "СОЛ-ПРОПЕРТІ" та усунуто перешкоди у реалізації права володіння, користування, розпорядження нерухомим майном ТОВ "СОЛ-ПРОПЕРТІ", а саме квартирою АДРЕСА_1, шляхом виселення з квартири АДРЕСА_1 ОСОБА_1 та ОСОБА_2 Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулись до суду із апеляційною скаргою. Ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 06.09.2017 року зазначене рішення суду першої інстанції залишено в силі. 28.11.2018 року Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової Палати Касаційного цивільного суду за наслідками розгляду касаційної скарги ОСОБА_1, ОСОБА_2 на рішення Деснянського районного суду м. Києва від 27.04.2017 року у цивільній справі №754/4727/16-ц за позовом ТОВ "СОЛ-ПРОПЕРТІ" до ОСОБА_1, ОСОБА_2 про усунення перешкод у реалізації права володіння, користування, розпорядження нерухомим майном шляхом виселення виніс постанову, якою скасував зазначене судове рішення, ухвалу суду апеляційної інстанції та в задоволенні позовних вимог відмовив. Ще до набрання законної сили рішенням суду першої інстанції Позивач отримав виконавчий лист, пред'явив його до примусового виконання і рішення суду фактично було виконано. Оскільки Верховний Суд, скасовуючи рішення Деснянського районного суду м. Києва від 27.04.2017 року, виніс постанову та ухвалу суду апеляційної інстанції і відмовляючи в задоволенні позовних вимог, не вирішив питання про поворот виконання, - заявники змушені звернутись із даною заявою до Деснянського районного суду м. Києва та просять в порядку повороту виконання рішення Деснянського районного суду м. Києва 27.04.2017 року у цивільній справі №754/4727/16-ц за позовом ТОВ "СОЛ-ПРОПЕРТІ" до ОСОБА_1, ОСОБА_2 про усунення перешкод у реалізації права володіння, користування, розпорядження нерухомим майном шляхом виселення, вселити ОСОБА_1, ОСОБА_1 у квартиру АДРЕСА_1.

В судове засідання сторони не з'явилися, про день, час та місце розгляду заяви повідомлялися належним чином, про причини неявки не повідомили.

Від представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_4 надійшла заява про розгляд справи в її відсутність.

У зв'язку з неявкою у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, у відповідності з ч. 2 ст. 247 ЦПК України розгляд справи здійснювався без фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Відповідно до ст. 444 ЦПК України заява про поворот виконання рішення розглядається у судовому засіданні з повідомленням стягувача та боржника, проте їх неявка не перешкоджає її розгляду.

Зваживши доводи заявників, вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 27.04.2017 року задоволено позовні вимоги ТОВ "СОЛ-ПРОПЕРТІ" та усунуто перешкоди у реалізації права володіння, користування, розпорядження нерухомим майном ТОВ "СОЛ-ПРОПЕРТІ", а саме квартирою АДРЕСА_1, шляхом виселення з квартири АДРЕСА_1 ОСОБА_1 та ОСОБА_2

18.05.2017 року на виконання Деснянського районного суду м. Києва від 27.04.2017 року представником позивача було отримано виконавчі листи.

Ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 06.09.2017 року рішення Деснянського районного суду м. Києва від 27.04.2017 року залишено без змін.

Постановою Верховного суду від 28.11.2018 року рішення Деснянського районного суду м. Києва від 27.04.2017 року та ухвалу Апеляційного суду м. Києва від 06.09.2017 року скасовано. У задоволенні позову ТОВ «СОЛ-ПРОПЕРТІ» до ОСОБА_1, ОСОБА_2 про усунення перешкод у реалізації права володіння, користування та розпорядження нерухомим майном шляхом виселення відмовлено. Святнуто з ТОВ «СОЛ-ПРОПЕРТІ» на користь ОСОБА_1 606, 32 грн. на відшкодування судового збору, сплаченого нею за подання апеляційної скарги та 3307, 20 грн. на відшкодування судового збору, сплаченого за подання нею касаційної скарги.

Згідно ст.41 Конституції України право приватної власності є непорушним.

Відповідно до статті 1 «Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод» від 20.03.1952 року (зі змінами, внесеними Протоколом № 11), кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Згідно Рішення Конституційного Суду України від 02 листопада 2011 року № 13-рп/2011 інститут повороту виконання рішення спрямований на поновлення прав особи, порушених виконанням скасованого (зміненого) рішення, та є способом захисту цих прав у разі отримання стягувачем за виконаним та у подальшому скасованим (зміненим) судовим рішенням неналежного, безпідставно стягненого майна (або виконаних дій), оскільки правова підстава для набуття майна (виконання дій) відпала.

Поворот виконання рішення - це цивільна процесуальна гарантія захисту майнових прав особи, яка полягає у поверненні сторін виконавчого провадження в попереднє становище через скасування правової підстави для виконання рішення та повернення стягувачем відповідачу (боржнику) всього одержаного за скасованим (зміненим) рішенням.

Відповідно до ст. 444 ЦПК України питання про поворот виконання рішення суд вирішує за наявності відповідної заяви сторони. До заяви про поворот виконання рішення шляхом повернення стягнутих грошових сум, майна або його вартості додається документ, який підтверджує те, що суму, стягнуту за раніше прийнятим рішенням, списано установою банку або майно вилучено державним або приватним виконавцем. Якщо питання про поворот виконання рішення не було вирішено судом відповідно до частин першої - третьої цієї статті, заява відповідача про поворот виконання рішення розглядається судом, який розглядав справу як суд першої інстанції. Заява про поворот виконання може бути подана протягом одного року з дня ухвалення відповідного рішення суду апеляційної чи касаційної інстанції або з дня ухвалення рішення при новому розгляді справи.

Як вбачається з письмових матеріалів справи та встановлено під час розгляду даної заяви, існує необхідність та правові підстави щодо повороту виконання рішення суду у справі №754/4727/16-ц від 27.04.2017 року для усунення усіх правових наслідків, створених цим рішенням, та для поновлення права власності ОСОБА_1, ОСОБА_2 на квартиру АДРЕСА_1, тому суд вважає, що заява ОСОБА_1, ОСОБА_2 про поворот виконання рішення Деснянського районного суду м. Києва від 27.04.2017 року підлягає задоволенню.

На підстави викладеного, керуючись ст. 444 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 про поворот виконання судового рішення по цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «СОЛ-ПРОПЕРТІ» до ОСОБА_1, ОСОБА_2 про усунення перешкод у реалізації права володіння, користування, розпорядження нерухомим майном шляхом виселення - задовольнити.

Допустити поворот виконання рішення Деснянського районного суду м. Києва від 27 квітня 2017 року у цивільній справі №754/4727/16-ц за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "СОЛ-ПРОПЕРТІ" до ОСОБА_1, ОСОБА_2 про усунення перешкод у реалізації права володіння, користування, розпорядження нерухомим майном шляхом виселення, вселити ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1), ОСОБА_5 (РНОКПП НОМЕР_2) у квартиру АДРЕСА_1.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення.

У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали був виготовлений 11 березня 2019 року.

Суддя О.В.Лісовська