Справа № 524/2777/19
Провадження № 2/524/1707/19
27 листопада 2019 року Автозаводський районний суд м. Кременчука у складі: Головуючого судді Андрієць Д.Д., за участю секретаря Воблікової І.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кременчуці в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,-
ОСОБА_1 звернувся до Автозаводського районного суду м.Кременчука із позовом, в якому просив суд визнати ОСОБА_2 , ОСОБА_3 такими, що втратили право користування квартирою АДРЕСА_1 .
Свої вимоги ОСОБА_1 мотивував тим, що він є власником квартири АДРЕСА_1 . У даній квартирі зареєстровані ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , які з жовтня 2016 року не проживають за місцем реєстрації. Реєстрація відповідачів у належній йому квартирі створює перешкоди, як власнику, у вільному володінні, користуванні та розпорядженні майном.
Від позивача надійшла до суду заява про розгляд справи за його відсутності.
ЗАПЕРЕЧЕННЯ ВІДПОВІДАЧА
Відповідачі в судове засідання не з`явились, відзиву, заяв чи клопотань до суду не надіслали.
ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ
Судом встановлено, що ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 , що підтверджується копією договору дарування, зареєстрованого 03.04.2008 за №5351 приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Полтавської області Ганночкою О.В. та копією витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно №18797007 від 14.05.2008.
У вказаній квартирі зареєстровані ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , що підтверджується довідками відділу ведення Реєстру територіальної громади Автозаводської районної адміністрації виконавчого комітету Кременчуцької міської ради, копією домової книги.
Відповідач по справі, ОСОБА_2 , є колишньою дружиною позивача, що підтверджується копією рішення Автозаводського районного суду м.Кременчука від 23.07.2018 по справі №524/2084/18
Відповідачі за місцем реєстрації не проживають, що підтверджується актом, відповідно до якого свідки ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , підтвердили те, що з жовтня 2016 року відповідачі не проживають за місцем реєстрації.
Частиною 1 ст. 29 Цивільного кодексу України(далі ЦК України) встановлено, що місцем проживання фізичної особи є житло, в якому вона проживає постійно або тимчасово.
Статтею 310 ЦК України визначено, що фізична особа має право на місце проживання, на вільний вибір місця проживання та його зміну, крім випадків, встановлених законом.
Відповідно до ст.316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.
Згідно ст.317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна.
Відповідно до ст.321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом.
Згідно ст.405 ЦК України, члени сім`ї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону. Житлове приміщення, яке вони мають право займати, визначається його власником. Член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним власником житла або законом.
Статтями 64, 156 ЖК УРСР, передбачено, що до членів сім`ї власника квартири (квартири) належать дружина власника, їх діти і батьки. Членами сім`ї власника може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з власником і ведуть з ним спільне господарство. Члени сім`ї власника жилого квартири (квартири), які проживають разом з ним у квартири (квартирі), що йому належить, користуються жилим приміщенням нарівні з власником квартири (квартири), якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням.
Згідно ст.7 ЗУ «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання» зняття з реєстрації місця проживання здійснюється на підставі судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, про виселення.
ОЦІНКА СУДУ
Враховуючи те, що відповідачі не проживають у спірному житлі більше року, а їх реєстрація створює перешкоди для власника квартири, викликані необхідністю сплачувати вартість комунальних послуг з урахуванням реєстрації відповідачів, суд вважає, що позовні вимоги ОСОБА_1 ґрунтуються на вимогах чинного законодавства.
Таким чином, суд визнає ОСОБА_2 , ОСОБА_3 такими, що втратили право користування квартирою АДРЕСА_1 .
З відповідачів, відповідно до ст.141 ЦПК України необхідно стягнути судові витрати на користь позивача які складаються із судового збору в сумі 384,20 грн з кожного .
Керуючись ст. ст.10, 12, 81, 141, 200, 258, 259, 263 265, 280-284 ЦПК України, суд, -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратили право користування житловим приміщенням - задовольнити.
Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що зареєстровані за адресою: АДРЕСА_2 такими, що втратили право користування квартирою АДРЕСА_1 .
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , на корись ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , рнокпп НОМЕР_1 , що зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , судові витрати в сумі 384,20 грн.
Стягнути з ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 на корись ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , рнокпп НОМЕР_1 , що зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , судові витрати в сумі 384,20 грн.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Рішення може бути оскаржене до Полтавського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Д.Д.Андрієць