БЕРЕЗАНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
№ провадження 2/356/48/19
Справа № 356/589/18
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 січня 2019 року Березанський міський суд Київської області у складі:

головуючого судді Лялик Р. М.

при секретарі Настич Н. А.

за участю позивача ОСОБА_1

представника позивача ОСОБА_2

відповідача ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні клопотання про прийняття зустрічного позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Березанської міської ради Київської області, ОСОБА_3, треті особи: ОСОБА_4, ОСОБА_5 про визнання права власності на спадкове майно,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Березанського міського суду Київської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Березанської міської ради Київської області, ОСОБА_3, треті особи: ОСОБА_4, ОСОБА_5 про визнання права власності на спадкове майно.

09.01.2019 року через канцелярію суду ОСОБА_3 подала зустрічну позовну заяву до ОСОБА_1, Березанської міської ради Київської області, треті особи: ОСОБА_4, ОСОБА_5, про визнання права власності на спадкове майно.

У судовому засіданні ОСОБА_3 звернулась до суду з клопотанням про прийняття поданої нею зустрічної позовної заяви до розгляду в одному провадженні з основним позовом.

Позивач за первісним позовом та її представник у судовому засіданні проти прийняття зустрічного позову не заперечували.

Суд, розглянувши матеріали зустрічної позовної заяви, заслухавши пояснення учасників справи, прийшов до наступних висновків.

У відповідності до вимог ч. 2 ст. 193 ЦПК України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємоповязані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Як розяснено абз. 2 п. 15 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» від 12.06.2009 року № 2, обєднання в одне провадження з первісним позовом вимог, коли відсутня спільність предмета позову, не допускається.

При цьому, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Однорідними позовними вимогами є такі, що виникають з одних й тих самих або з аналогічних підстав і водночас пов'язані між собою одним і тим самим способом захисту прав і законних інтересів.

Як вбачається з матеріалів справи, предметом первісного позову є визнання права власності на ? частину житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, що знаходиться за адресою: Київська область, м. Березань, пров. Гайовий, буд. 8, в порядку спадкування після смерті ОСОБА_6, який в порядку ст. 529 ЦК УРСР прийняв спадщину на вказану частку майна після смерті ОСОБА_7, а та, в свою чергу, на підставі ст. 529 ЦК УРСР прийняла спадщину на вказаний житловий будинок після смерті її чоловіка ОСОБА_8.

Разом з тим, предметом зустрічного позову є визнання права власності на іншу ? частину цього ж житлового будинку в порядку спадкування після смерті іншої особи - ОСОБА_9, який в порядку ст. 529 ЦК УРСР прийняв спадщину на вказану частку майна після смерті ОСОБА_7, а та, в свою чергу, на підставі ст. 529 ЦК УРСР прийняла спадщину на вказаний житловий будинок після смерті її чоловіка ОСОБА_8.

Відтак, зміст матеріально-правових вимог позивачів за вказаними позовами становлять відмінні спадкові права, що випливають з різних правовідносин та обумовлені відмінними обставинами, що зумовлює самостійний предмет їх доказування, а враховуючи той факт, що, звертаючись до суду, позивачі жодним чином не оспорюють обсяг спадкових прав іншої сторони, задоволення зустрічного позову ніяким чином не впливатиме на результати розгляду первісного позову.

Згідно з ч. 3 ст. 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

За таких обставин, виходячи зі змісту предявлених позовних вимог, поданий зустрічний позов не є взаємопов'язаним з первісним позовом, а спільний їх розгляд в одному провадженні є недоцільним та необґрунтовано ускладнить розгляд справи, а тому суд повертає зустрічну позовну заяву на підставі ч. 3 ст. 194 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 49, 193-194, 258-260, 353-355 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_1, Березанської міської ради Київської області, треті особи: ОСОБА_4, ОСОБА_5, про визнання права власності на спадкове майно повернути заявнику.

Роз'яснити позивачу за зустрічним позовом право звернутися до суду з вказаним позовом у загальному порядку.

Зустрічну позовну заяву разом із доданими до неї матеріалами повернути позивачу за зустрічним позовом.

Апеляційну скаргу на ухвалу може бути подано протягом 15 (п'ятнадцяти) днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду через Березанський міський суд Київської області.

Суддя: Р. М. Лялик