КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження Головуючий в 1 інстанції - Миколаєць І.Ю.
№22-ц/824/3582/2019 Доповідач - Українець Л.Д.
Справа №759/2895/17
У Х В А Л А

18 січня 2019року суддя Київського апеляційного суду Українець Л.Д., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою правонаступника Правобережного об'єднаного управління Пенсійного фонду України в місті Києві - Головного управління Пенсійного фонду України в місті Києві на рішення Святошинського районного суду міста Києва від 27 вересня 2018 року в справі за позовом Правобережного об'єднаного управління Пенсійного фонду України в місті Києві до ОСОБА_1 про стягнення надміру виплачених коштів, -

В С Т А Н О В И В

Рішенням Святошинського районного суду міста Києва від 27 вересня 2018 року в задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з рішенням суду, 10 січня 2019 року правонаступник Правобережного об'єднаного управління Пенсійного фонду України в місті Києві - Головне управління Пенсійного фонду України в місті Києві оскаржило його в апеляційному порядку. Також просить поновити строк на апеляційне оскарження.

Згідно із вимогами частин 2,3 ст. 354 ЦПК України, строк на апеляційне оскарження може бути поновлений в разі пропуску його з поважних причин.

Зважаючи на те, що строк на апеляційне оскарження рішення суду пропущений з поважних причин, вважаю за можливе поновити його.

Разом з тим, апеляційна скарга не може бути прийнята до розгляду апеляційним судом із таких підстав.

До апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції додаються документи, що підтверджують сплату судового збору, проте апелянт не сплатив судовий збір.

Апелянтом до апеляційної скарги додано заяву про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги з посиланням на те, що Законом України «Про Державний бюджет України на 2018 рік» відсутні бюджетні асигнування органам Пенсійного фонду України на сплату судового збору, тому воно фактично позбавлене можливості сплачувати судовий збір, оскільки не отримує коштів для сплати судового збору з Державного бюджету України.

У задоволенні клопотання слід відмовити з таких підстав.

Згідно із ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд, у порядку передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Аналогічні вимоги зазначені й у ст. 8 Закону України «Про судовий збір», а саме, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Тобто даними нормами законодавства визначена виключна підстава для звільнення від сплати судового збору - незадовільний майновий стан сторони.

Відповідно достатті 8 Закону України «Про судовий збір» та статті 136 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

Згідно ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод судовіпроцедури повинні бути справедливі для всіх учасників процесу.

Оскільки заявником не надано доказів на підтвердження незадовільного майнового стану, а обставини, пов'язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України, не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду, тому у задоволенні заяви про звільнення від сплати судового збору слід відмовити.

Відповідно пп. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання апеляційної скарги на рішення суду сплачується150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

При поданні позовної заяви мало б бути сплачено 1600 грн. (1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб на 2017 рік.

150 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви становить 1600 грн. * 150% / 100% = 2400 грн.

Таким чином, апелянт має сплатити судовий збір у розмірі 2400 грн. на реквізити Київського апеляційного суду (, р/рахунок: №0024, банк отримувача: Казначейство України(ЕАП), МФО банку: 899998, отримувач коштів: УК у Солом. р-ні/ Соломян. р-н /22030101, призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб, реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); судовий збір, за позовом ___________(ПІБ чи назва установи, організації позивача), Київський апеляційний суд)).

Відповідно до ч.2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

У частинах 1,2 ст. 185 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Враховуючи наведене вище, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання даної ухвали.

Керуючись ст. ст. 136, 185, 354, 357 ЦПК України,-

У Х В А Л И В

Клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження задовольнити.

Поновити правонаступнику Правобережного об'єднаного управління Пенсійного фонду України в місті Києві - Головному управлінню Пенсійного фонду України в місті Києві пропущений строк на апеляційне оскарження.

У задоволенні клопотання правонаступника Правобережного об'єднаного управління Пенсійного фонду України в місті Києві - Головного управління Пенсійного фонду України в місті Києві про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Апеляційну скаргу правонаступника Правобережного об'єднаного управління Пенсійного фонду України в місті Києві - Головного управління Пенсійного фонду України в місті Києві на рішення Святошинського районного суду міста Києва від 27 вересня 2018 року залишити без руху та надати строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання ухвали шляхом надання суду апеляційної інстанції оригіналу квитанції про сплату судового збору.

У разі невиконання вимог ухвали протягом десяти днів з дня її отримання апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута апелянту.

Ухвала оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Суддя Л.Д.Українець