Номер провадження: 22-ц/813/4299/19
Номер справи місцевого суду: 497/1488/18
Головуючий у першій інстанції Раца В. А.
Доповідач Драгомерецький М. М.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.11.2019 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з цивільних справах:

головуючого судді: Драгомерецького М.М.

суддів колегії: Громіка Р.Д..,

Черевка П.М.,

при секретарі: Павлючук Ю.В.,

за участю: представника позивача Болградської міської ради Одеської області - Арнаутова М.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою Болградської міської ради Одеської області на ухвалу Болградського районного суду Одеської області від 29 січня 2019 року у цивільній справі за позовом Болградської міської ради Одеської області до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості по орендній платі,-

В С Т А Н О В И В:

Болградська міська рада Одеської області звернулась до суду із позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості по орендній платі.

22 січня 2019 року в судовому засіданні перед початком розгляду справи по суті, відповідач ОСОБА_1 надав до суду клопотання про проведення почеркознавчої експертизи, поставивши експерту наступні питання:

-Чи належить підпис на договорі оренди землі №743 від 09 грудня 2014 року у розділі «Підписи сторін» перед ініціалами та прізвищем ОСОБА_1 , відповідачу по справі ОСОБА_1 ?

- Чи належить підпис на додатковій угоді до договору оренди землі №743 від 09 грудня 2014 року у розділі «Підписи сторін» перед ініціалами та прізвищем ОСОБА_1 , відповідачу по справі ОСОБА_1 ?

- Чи належить підпис на розрахунку розміру орендної плати за земельні ділянки державної або комунальної власності, грошова оцінка яких проведена на 01 січня 2016 року, який є додатком до угоди від 19 лютого 2016 року №166-д, у графі «Орендар» перед ініціалами та прізвищем ОСОБА_1 , відповідачу по справі ОСОБА_1 ?

- Чи належить підпис на акті прийому-передачі об`єкту оренди (земельної ділянки) за договором оренди землі №743 від 09 грудня 2014 року у розділі «Підписи сторін» перед ініціалами та прізвищем ОСОБА_1 , відповідачу по справі ОСОБА_1 ?

Крім цього, просив витребувати з Територіального сервісного центру 5151 МРЕВ у м. Болграді Одеської області оригінали документів, які містять його підпис стосовно купівлі-продажу транспортних засобів, датовані 2014-2017 роками, для необхідності надання експерту в якості вільних зразків підпису.

В судовому засіданні представник позивача Болградської міської ради Одеської області з вказаним клопотанням не погодився, посилаючись на те, що воно подане в стадії судового розгляду, тому не підлягає задоволенню.

Ухвалою Болградського районного суду Одеської області від 29 січня 2019 року клопотання задоволено у повному обсязі.

В апеляційній скарзі Болградська міська рада Одеської області просить ухвалу суду першої інстанції скасувати, посилаючись на порушення норм процесуального права.

У судове засідання до суду апеляційної інстанції відповідач ОСОБА_1 не з`явився, але про розгляд справи він сповіщався належним чином та завчасно, причини неявки до суду не повідомив.

Судова повістка відповідачу надсилалась на адресу, що вказана у матеріалах справи та за якою ОСОБА_1 отримував судову кореспонденцію, однак судова повістка про виклик у судове засідання на 20 листопада 2019 року повернулась до суду із відмуткою «адресат тимчасово відсутній».

Згідно ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Відповідно до ст. ст. 13, 43 ЦПК України особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми процесуальними правами на власний розсуд. Особи, які беруть участь у справі, зобов`язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права та виконувати процесуальні обов`язки.

З метою дотримання строку розгляду апеляційної скарги, встановленого ч. 1 ст. 371 ЦПК України, відповідно до правил ч. 2 ст. 372 ЦПК України колегія суддів прийшла до висновку, що вказані обставини не перешкоджають розглядові справи у відсутність відповідача, який сповіщався про розгляд справи належним чином та завчасно.

Заслухавши доповідача, доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах позовної заяви та доводів апеляційної скарги, колегія суддіввважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню частково за таких підстав.

У частинах 1 та 2 статті 367 ЦПК України, зазначено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Згідно статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

У частині 1 статті 81 ЦПК України зазначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

За змістом статті 83 ЦПК України, сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів. У випадку прийняття судом відмови сторони від визнання обставин суд може встановити строк для подання доказів щодо таких обставин.

Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї. Копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними. Докази, які не додані до позовної заяви чи до відзиву на неї, якщо інше не передбачено цим Кодексом, подаються через канцелярію суду, з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або в судовому засіданні з клопотанням про їх приєднання до матеріалів справи. У разі подання заяви про те, що доданий до справи або поданий до суду учасником справи для ознайомлення документ викликає сумнів з приводу його достовірності або є підробленим, особа, яка подала цей документ, може просити суд до закінчення підготовчого засідання виключити його з числа доказів і розглядати справу на підставі інших доказів.

Статтею 103 ЦПК України передбачено, що суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу. Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну. Питання, які ставляться експерту, і його висновок щодо них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта.

У частинах 1 та 3 статті 107 ЦПК України зазначено, що матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом, або учасник справи, якщо експертиза проводиться за його замовленням. При призначенні експертизи суд з урахуванням думки учасників справи визначає, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи. Суд може також заслухати призначених судом експертів з цього питання. Копії матеріалів, що надаються експерту, можуть залишатися у матеріалах справи.

При визначенні матеріалів, що надаються експерту чи експертній установі, суд у необхідних випадках вирішує питання про витребування відповідних матеріалів за правилами, передбаченими цим Кодексом для витребування доказів.

Судом першої інстанції встановлено, що 31 серпня 2018 року Болградська міська рада Одеської області звернулася до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості по орендній платі.

Ухвалою Болградського районного суду Одеської області від 03 вересня 2018 року провадження по справі відкрито та призначено підготовче судове засідання на 08 жовтня 2018 року.

22 січня 2019 року в судовому засіданні перед початком розгляду справи по суті, відповідач ОСОБА_1 звернувся до суду з клопотанням про проведення почеркознавчої експертизи, поставивши експерту наступні питання:

- Чи належить підпис на договорі оренди землі №743 від 09 грудня 2014 року у розділі «Підписи сторін» перед ініціалами та прізвищем ОСОБА_1 , відповідачу по справі ОСОБА_1 ?

- Чи належить підпис на додатковій угоді до договору оренди землі №743 від 09 грудня 2014 року у розділі «Підписи сторін» перед ініціалами та прізвищем ОСОБА_1 , відповідачу по справі ОСОБА_1 ?

- Чи належить підпис на розрахунку розміру орендної плати за земельні ділянки державної або комунальної власності, грошова оцінка яких проведена на 01 січня 2016 року, який є додатком до угоди від 19 лютого 2016 року №166-д, у графі «Орендар» перед ініціалами та прізвищем ОСОБА_1 , відповідачу по справі ОСОБА_1 ?

- Чи належить підпис на акті прийому-передачі об`єкту оренди (земельної ділянки) за договором оренди землі №743 від 09 грудня 2014 року у розділі «Підписи сторін» перед ініціалами та прізвищем ОСОБА_1 , відповідачу по справі ОСОБА_1 ?

Виконання експертизи просить доручити експертами Одеського науково-дослідницького інституту судових експертиз Міністерства юстиції України.

Ухвалою Болградського районного суду Одеської області від 29 січня 2019 року задоволено клопотання та призначена почеркознавча експертиза, виконання якої доручено експертам Одеського науково-дослідницького інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (м. Одеса, вул. Ланжеронівська, 21), на вирішення якої поставити наступні питання:

- Чи виконаний підпис на договорі оренди землі №743 від 09 грудня 2014 року у розділі «Підписи сторін» перед ініціалами та прізвищем ОСОБА_1 , ОСОБА_1 , чи іншою особою?

- Чи виконаний підпис на додатковій угоді від 15 січня 2016 року до договору оренди землі №743 від 09 грудня 2014 року, у розділі «Підписи сторін» перед ініціалами та прізвищем ОСОБА_1 , ОСОБА_1 , чи іншою особою?

- Чи виконаний підпис на розрахунку розміру орендної плати за земельні ділянки державної або комунальної власності, грошова оцінка яких проведена на 01 січня 2016 року, який є додатком до угоди від 19 лютого 2016 року №166-д, у графі «Орендар» перед ініціалами та прізвищем ОСОБА_1 , ОСОБА_1 , чи іншою особою?

- Чи виконаний підпис на акті прийому-передачі об`єкту оренди (земельної ділянки) за договором оренди землі №743 від 09 грудня 2014 року у розділі «Підписи сторін» перед ініціалами та прізвищем ОСОБА_1 , ОСОБА_1 , чи іншою особою?

Задовольняючи клопотання відповідача ОСОБА_1 про призначення почеркознавчої експертизи, суд першої інстанції виходив з того, що заявлені позовні вимоги про стягнення заборгованості у зв`язку з укладенням договору, проти якого заперечує відповідач, а саме щодо свого підпису в ньому, і що іншим чином, крім призначення експертизи, встановите не надається можливим, а також враховуючи що таке клопотання подане до початку судового розгляду по суті, хоча і після закриття підготовчого судового засідання, тому суд для всебічного, повного та об`єктивного розгляду справи та прийняття законного рішення вважає необхідним задовольнити клопотання та призначити почеркознавчу експертизу договору оренди та похідні від нього документи з приводу оренди та її вартості земельної ділянки.

Проте, з таким висновком суду першої інстанції погодитись в повному обсязі неможливо, виходячи з наступного.

Частиною 1 та 2 ст. 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

За змістом статей 12 та 81 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Враховуючи те, що сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх доводів та заперечень, а перевірка вказаних обставин має значення для правильного вирішення спору, колегія суддів вважає, що вказаний доказ стосується предмету доказування по справі.

Однак, згідно пунктів 1.1, 1.3-1.10 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністра юстиції України від 08 жовтня 1995 року №53/5,та зареєстрованої в Міністерстві України №705/3145 від 03 листопада 1998 року, в редакції чинної на час призначення судової експертизи, основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (літерних та цифрових) і підпису. Об`єктом почеркознавчої експертизи є почерковий матеріал, в якому відображені ознаки почерку певної особи у тому обсязі, в якому їх можна виявити для вирішення поставлених завдань.

Для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів.

Для проведення досліджень орган (особа), який (яка) призначив (ла) експертизу (залучив (ла) експерта), повинен (на) надати експерту вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку (цифрових записів, підпису) особи, яка підлягає ідентифікації.

Вільними зразками є рукописні тексти, рукописні записи (літерні та цифрові), підписи, достовірно виконані певною особою до відкриття кримінального провадження, провадження у справах про адміністративні правопорушення, цивільних, адміністративних чи господарських справах і не пов`язані з їх обставинами;

умовно-вільними є зразки почерку та (або) підпису, виконані певною особою до відкриття провадження у справі, але пов`язані з обставинами цієї справи або виконані після відкриття провадження у справі та є як пов`язаними зі справою, так і не пов`язаними з її обставинами;

експериментальні зразки почерку та (або) підпису, що виконані за завданням органу (особи), який (яка) призначив (ла) експертизу (залучив (ла) експерта), у зв`язку з призначенням такої експертизи.

Перед приєднанням вільних та умовно-вільних зразків до матеріалів справи орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив (ла) експерта), має пред`явити їх особі, яка підлягає ідентифікації. У документі, що є підставою для проведення експертизи, орган (особа), який (яка) призначив (ла) експертизу (залучив (ла) експерта), зобов`язаний (зобов`язана) зазначити документи, у яких містяться вільні, умовно-вільні зразки почерку та (або) підпису особи.

У разі неможливості пред`явити зазначені зразки (смерть виконавця, від`їзд тощо) як зразки слід надавати документи або інші папери, на яких рукописні тексти (підписи) достовірно виконані особою, щодо якої ставиться питання з ідентифікації її як виконавця досліджуваного рукопису (наприклад, заяву про отримання паспорта (форма №1), паспорт, різного роду посвідчення, на яких є власноручний підпис, тощо).

Вільні зразки по змозі повинні відповідати об`єкту, який досліджується, за часом виконання, за видом матеріалів письма (папір, олівець, кулькова ручка тощо), за формою документа (накладні, відомості тощо), за його змістом та цільовим призначенням.

Якщо текст (підпис), що досліджується, виконано друкованими літерами або спеціальним шрифтом, слід по змозі надати вільні зразки аналогічного характеру.

Відбирати експериментальні зразки почерку необхідно у два етапи. На першому етапі особа, почерк якої підлягає ідентифікації, виконує текст за тематикою, близькою до досліджувального об`єкта, у звичних умовах (сидячи за столом, із звичним приладдям письма, при денному освітленні). На другому етапі зразки відбираються під диктовку тексту, аналогічного за змістом тому, що досліджується, або спеціально складеного тексту, який містить фрази, слова і цифри, узяті з рукописного тексту, що досліджується. На цьому етапі зразки відбираються в умовах, що максимально наближаються до тих, у яких виконувався рукописний текст, що досліджується, тобто в тій самій позі (лежачи, стоячи тощо), таким самим приладдям письма та на папері того самого виду (за розміром, лінуванням, характером поверхні тощо), що й документ, який досліджується. Якщо буде помічено, що той, хто пише, намагається змінити свій почерк, темп диктовки слід прискорити.

У разі коли тексти, що досліджуються, і особливо підписи виконувались на бланках (касові ордери, квитанції, поштові перекази, платіжні відомості тощо), експериментальні зразки слід відбирати на таких самих бланках або на папері, що розграфлений відповідно до бланка.

Якщо розташування підпису, що досліджується, не визначається характером документа, експериментальні зразки відбираються на окремих аркушах як лінованого, так і нелінованого паперу.

Після нанесення 10 - 15 експериментальних підписів аркуші паперу треба міняти.

Якщо рукописний текст, що досліджується, виконано друкованими літерами і цифрами або спеціальним шрифтом (креслярським, бібліотечним тощо), експериментальні зразки на другому етапі також повинні бути виконані друкованими літерами і цифрами або відповідним шрифтом.

Переписування з документа, що досліджується, або з машинописного (друкарського) тексту неприпустиме.

Якщо вбачаються підстави, що виконавець досліджуваного рукописного тексту намагався змінити свій почерк (писав лівою рукою, з іншим нахилом тощо), додатково відбираються зразки, виконані таким самим чином.

Якщо дослідженню підлягає рукописний текст, то вільні та експериментальні зразки надаються у вигляді текстів. При дослідженні підписів та обмежених за обсягом рукописних записів (буквених та цифрових) вільні та експериментальні зразки надаються як у вигляді відповідних текстів (записів), так і у вигляді підписів.

Експериментальні зразки посвідчуються органом (особою), який (яка) призначив (ла) експертизу (залучив (ла) експерта). У посвідчувальному написі зазначаються прізвище, ім`я та по батькові виконавця, а також особливості зразка (написані лівою рукою, спеціальним шрифтом тощо).

Як вільні, так і експериментальні зразки буквеного або цифрового письма бажано надавати не менше ніж на 15 аркушах. Чим коротший досліджуваний текст (запис), тим більша потреба у вільних зразках. Вільні зразки підпису надаються по змозі не менше ніж на 15 документах, експериментальні - у кількості не менше 5 - 8 аркушів.

Якщо необхідно встановити, чи виконаний підпис від імені певної особи іншою особою, надаються вільні та експериментальні зразки почерку та підписів обох осіб. При цьому додатково відбираються експериментальні зразки почерку передбачуваного виконавця не менше ніж на 10 - 15 аркушах у вигляді записів прізвища та ініціалів особи, від імені якої виконано підпис.

При вилученні вільних зразків підписів особи, від імені якої виконано досліджуваний підпис, слід відшукувати документи з варіантом підпису, найбільш схожим на підпис, що досліджується. Такі підписи найчастіше зустрічаються у документах, аналогічних досліджуваному.

При відібранні експериментальних зразків підпису особи, від імені якої виконано підпис, слід запропонувати їй розписатися всіма застосовуваними нею варіантами підписів.

Якщо з певних причин виконати будь-які вимоги, що стосуються відбирання та надання зразків, не було можливості, про це слід указати в документі про призначення експертизи (залучення експерта).

Як вбачається з матеріалів справи, при призначення судової експертизи відібрання експериментальних зразків підпису відповідача не проводилось, а також заявником не було поставлено клопотання про поновлення строку для подання вказаних процесуальних документів, оскільки відповідачем в межах підготовчого провадження, що тривало до 06 грудня 2018 року не було заявлено відповідних клопотань.

За таких підстав, колегія суддів дійшла висновку про те, що суд першої інстанції на наведене уваги не звернув та передчасно вирішив питання про призначення судової експертизи, що призвело до постановлення помилкової ухвали й у відповідності до п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України є підставою для скасування ухвали суду першої інстанції та направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст. ст. 367 ч. 1, 2, 374 ч. 1 п. 6, 379 ч. 1, 3, 4, 381 - 384 ЦПК України,Одеський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати у цивільних справах,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Болградської міської ради Одеської області задовольнити частково, ухвалу Болградського районного суду Одеської області від 29 січня 2019 року скасувати.

Справу направити до суду першої інстанції для подальшого розгляду клопотання про призначення почеркознавчої експертизи.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та подальшому оскарженню не підлягає.

Повний текст судового рішення складено: 29 листопада 2019 року.

Судді Одеського апеляційного суду: М.М.Драгомерецький

Р.Д.Громік

П.М.Черевко