провадження № 2-п/752/127/19
УХВАЛА

06.11.2019 року Голосіївський районний суд м. Києва

в складі судді Чередніченко Н.П.

з участю секретаря Шевчук М.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві заяву представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Амельченка Вячеслава Павловича про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення та про перегляд заочного рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 17.05.2019 року у цивільній справі № 752/20809/18 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду перебувала справа № 752/20809/18 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.

В жовтні 2019 року представник відповідача ОСОБА_1 - адвокат Амельченко В.П., не погоджуючись із заочним рішенням Голосіївського районного суду м. Києві від 17.05.2019 у цивільній справі № 752/20809/18 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, яким позов було задоволено, звернувся до суду із заявою про його скасування та про поновлення строку на подання заяви про його перегляд, відповідно до якої сторона відповідача просила суд поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення, прийняти заяву до розгляду та скасувати заочне рішення у цивільній справі. В обґрунтування заяв зазначено, що відповідач за адресою, зазначеною у позові дійсно зареєстрований, але не проживає. Про судову справу не знав, та жодних документів від суду не отримував. Зазначив, що суд, приймаючи рішення, обмежився лише доказами наданими виключно позивачем, позбавивши відповідача, як співвласника житлового будинку, можливості надати докази в обґрунтування своїх заперечень проти позову, зокрема, на спростування доводів позову, а відтак наявні підстави для скасування заочного рішення суду та призначення справи до розгляду.

Суд. дослідивши матеріали справи, заяви, суд приходить до наступних висновків.

Судом встановлено, що в жовтні 2018 року до Голосіївського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_2 до відповідача ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.

Відповідач зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 , однак, фактично проживає в кімнаті за адресою: АДРЕСА_2 , відповідно до договору безкоштовного користування нерухомим майном (кімнатою) від 03.09.2018 року.

Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва від 14.11.2018 року, у справі було відкрито провадження в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 18.01.2019 року, розгляд справи призначено за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 21.03.2019 року, у справі закінчено підготовче провадження та призначено судовий розгляд.

Копії зазначених процесуальних документів судом було направлено сторонам для відома, однак, доказів належного отримання зазначених документів відповідачем в матеріалах справи відсутні.

Заочним рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 17.05.2019 року, позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, було задоволено.

Копію зазначеного рішення було направлено сторонам для відома, однак, доказів його належного отримання відповідачем відсутні.

В обґрунтування заяви про перегляд заочного рішення відповідач серед іншого зазначає про те, що у нього наявні докази, які повністю спростовують обґрунтування позову, зокрема, в частині того, що він є також співвласником будинку, як і позивач, а тому не може бути позбавлений та втратити право користування будинком на підставі ст. 405 ч. 2 ЦК України.

За змістом ст.ст. 5, 12, 13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах рівності сторін, змагальності та диспозитивності.

Статтею 288 ЦПК України передбачено, що заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Отже, головними умовами для скасування заочного рішення є поважність причини не з`явлення відповідача в судове засідання і докази, на які посилається відповідач, мають істотне значення для правильного вирішення спору. Наявність одночасно цих двох умов дає підстави для скасування заочного рішення суду.

Розглядаючи питання про скасування заочного судового рішення, суд також враховує відповідну практику Європейського суду з прав людини.

Зокрема, у справі «Dilipak and Karakaya v. Turkey» (№ № 7942/05, 24838/05, рішення від 04.03.2014 року) Європейський суд з прав людини зазначив, що можливість для сторін взяти участь у судовому розгляді випливає з предмету та мети статті 6 Конвенції, взятої в цілому.

Крім того, принципи змагальності судового процесу та рівності сторін, навряд чи можливі без участі сторін у розгляді.

ЄСПЛ наголосив, що система Конвенції вимагає від договірних держав вживати необхідних заходів для забезпечення ефективного здійснення прав, гарантованих статтею 6 Конвенції. Це передбачає, насамперед, що особи, стосовно яких судові провадження були розпочаті, повинні бути проінформовані про цей факт. Таким чином, в контексті указаної справи ЄСПЛ вирішував питання, чи прийняла влада необхідні заходи для повідомлення одного із заявників про порушення судового розгляду, і чи відмовився останній від свого права; якщо ні, то чи міг заявник домогтися нового змагального розгляду відповідно до національного законодавства.

З матеріалів справи вбачається, що відповідач копію позову та ухвалу про відкриття провадження не отримував, та доказів про належне отримання стороною відповідача судових документів, матеріали справи не містять.

Про існування заочного рішення відповідач дізнався після ознайомлення із матеріалами справи, після чого вжив передбачених законом заходів для захисту своїх прав.

З урахуванням вищенаведеного, а також приймаючи до уваги те, що заявник, на думку суду, не відмовлявся від права на змагальний розгляд справи, який стосується його інтересів, з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, з метою забезпечення права заявника на справедливий суд, гарантований ст. 6 Конвенції, суд вважає, що відповідачем не було подано докази та відзив на позов з поважних причин та, що обставини, викладені в заяві про перегляд заочного рішення мають істотне значення для вирішення справи по суті, а тому є підстави для поновлення відповідачу строку на подання даної заяви, скасування заочного рішення суду та призначення справи до розгляду в загальному порядку.

Керуючись ст. ст. 5, 12, 13, 260, 263-264, 285-288 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

заяву представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Амельченка Вячеслава Павловича про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення та про перегляд заочного рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 17.05.2019 року у цивільній справі № 752/20809/18 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, - задовольнити.

Поновити відповідачу ОСОБА_1 строк на подання заяви про перегляд заочного рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 17.05.2019 року у справі № 752/20809/18 .

Скасувати заочне рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 17.05.2019 року у справі № 752/20809/18 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, та призначити справу до розгляду в порядку загального позовного провадження.

Призначити у справі підготовче судове засідання на 09 січня 2020 року о 14.00 год. в приміщенні Голосіївського районного суду м. Києва (м. Київ, вул. Полковика Потєхіна, 14-а, кабінет № 21).

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.П. Чередніченко