Справа № 202/2318/19
Провадження № 2/202/2103/2019
13 листопада 2019 року Індустріальний районний суд м. Дніпропетровська
у складі: головуючого судді - Слюсар Л.П.,
за участю секретаря - Нечепуренко А.Ю.
представника позивача - ОСОБА_1,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Дніпро цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, -
Позивач ОСОБА_2 у квітні 2019 року звернулась до Індустріального районного суду м.Дніпропетровська з позовною заявою до відповідача ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, мотивуючи свої вимоги тим, що 10 лютого 2017 року Шевченківським районним у місті Києві відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, між нею та відповідачем зареєстровано шлюб, про що складено відповідний актовий запис за № 125. Від цього шлюбу позивач та відповідач спільних дітей не мають. Зауважила, що відповідач є громадянином США та після одруження він запропонував їй поїхати разом з ним до Королівства Саудівська Аравія, на що ОСОБА_2 не надала своєї згоди. З кінця лютого 2017 року фактичні шлюбні відносини між позивачем та відповідачем припинені та з цього часу місцезнаходження відповідача ОСОБА_2 невідоме. Таким чином, вже більше двох років ОСОБА_2 та ОСОБА_3 перебувають у формальних шлюбних відносинах. Подальше збереження шлюбу неможливе, оскільки на думку позивача це буде суперечити інтересам обох сторін. Наведене зумовило позивача звернутись до суду з відповідною позовною заявою.
Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02 квітня 2019 року, справу передано судді Слюсар Л.П.
Ухвалою судді Індустріального районного суду м.Дніпропетровська Слюсар Л.П. від 03 квітня 2019 року позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу було залишено без руху із наданням позивачу строку для усунення недоліків позовної заяви.
Ухвалою судді Індустріального районного суду м.Дніпропетровська від 15 квітня 2019 року позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу визнано неподаною та повернуто позивачеві з усіма доданими до неї документами.
Не погодившись з вказаною ухвалою, ОСОБА_2 25 квітня 2019 року подала апеляційну скаргу, за наслідками розгляду якої постановою Дніпровського апеляційного суду від 31 липня 2019 року ухвалу Індустріального районного суду м.Дніпропетровська від 15 квітня 2019 року скасовано з направленням справи для продовження розгляду дот суду першої інстанції.
Протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 07 серпня 2019 року, справу передано судді Слюсар Л.П.
Ухвалою судді Індустріального районного суду м.Дніпропетровська від 06 вересня 2019 року позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу прийнято до розгляду, відкрито провадження в цивільній справі та призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження.
Ухвалою Індустріального районного суду м.Дніпропетровська від 03 жовтня 2019 року закрито підготовче провадження у справі з призначенням до розгляду у відкритому судовому засіданні.
Позивач в судове засідання не з`явилась, натомість через канцелярію суду подала заяву,Є відповідно до якої вимоги позовної заяви визнала в повному обсязі, просила задовольнити та розгляд справи здійснювати за участю її представника - адвоката Томського О.Ф.
Представник позивача адвокат Томський О.Ф. в судовому засіданні вимоги позовної заяви підтримав в повному обсязі та просив їх задовольнити. Суду надав пояснення аналогічні тим, що викладені в позові. Не заперечував проти ухвалення заочного рішення.
Відповідач ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином шляхом здійснення оголошення на офіційному сайті «Судова влада». Причину неявки суду не повідомив, у зв`язку з чим, враховуючи, що представник позивача не заперечував проти ухвалення заочного рішення, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності відповідача та ухвалити заочне рішення, відповідно до вимог ст. 280-282 ЦПК України на підставі наявних у справі доказів.
Суд, вислухавши представника позивача, допитавши свідка ОСОБА_4 , вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
З матеріалів справи судом встановлено, що 10 лютого 2017 року Шевченківським районним у місті Києві відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 було зареєстровано шлюб, про що складено відповідний актовий запис за № 125, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 , виданого повторно 27 березня 2019 року Індустріальним районним у місті Дніпрі відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській облшасті. Позивач після укладення шлюбу прізвище не змінювала (а.с.8).
Від цього шлюбу позивач та відповідач спільних дітей не мають.
Також, встановлено, що між сторонами фактично припинені шлюбні стосунки, тривалий час сторони не ведуть спільного господарства, між ними примирення неможливе.
Відповідно до ч. 3, 4 ст. 56 СК України, кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.
Відповідно до ст. 112 СК України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги інші обставини життя подружжя.
Суд враховує, що шлюбні відносини між сторонами фактично припинені, сторони не бажають поновлювати стосунки, будь-яких заходів до примирення не приймають, доказів протилежного не надано, збереження шлюбу суперечить інтересам сім`ї, а тому надання сторонам строку для примирення суд вважає недоцільним.
Причиною розпаду сім`ї є протилежні погляди на шлюб та сім`ю.
Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше сумісне проживання подружжя та збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам дітей, що має суттєве значення.
Згідно з ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Таким чином, суд вважає, що сімейно-шлюбні відносини припинені, подальше спільне життя і збереження шлюбу суперечить інтересам сторін, тому суд дійшов висновку, що сім`я сторін розпалася остаточно та не може бути відновлена.
Вирішуючи питання про судові витрати, суд керується вимогами ст. 141 ЦПК України, відповідно до якої сплачені позивачем судові витрати підлягають стягненню на її користь з відповідача.
Керуючись ст. ст. 104, 112 Сімейного Кодексу України, ст.ст. 12, 141 259, 263-265, 280-285 ЦПК України, суд, -
Позовні вимоги ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ) до ОСОБА_3 ( АДРЕСА_1 ) про розірвання шлюбу - задовольнити.
Шлюб між ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ) та ОСОБА_3 ( АДРЕСА_1 ), зареєстрований 10 лютого 2017 року Шевченківським районним у місті Києві відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, актовий запис № 125 - розірвати.
Стягнути з ОСОБА_3 АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ) сплачений судовий збір у розмірі 768,40 грн.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його оголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку.
Рішення може бути оскаржено позивачем в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду через Індустріальний районний суд м. Дніпропетровська шляхом подачі в 30-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Повний текст складено 19.11.2019 року.

Суддя Л.П. Слюсар