Справа № 303/3412/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 липня 2019 року м.Мукачево

Мукачівський міськрайонний суд Закарпатської області в складі: головуючої судді Курах Л.В., за участю секретаря Багин Р.С., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження в м.Мукачево клопотання ОСОБА_1 про розгляд справи на загальних підставах судового провадження ,-

в с т а н о в и в:

28.05.2018 року до Мукачівського міськрайонного суду надійшла позовна заява Акціонерного товариства «Укрсоцбанк» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_1 , третя особа Служба у справах дітей Мукачівської міської ради про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням та зняття з реєстраційного обліку.

Ухвалою судді від 18.06.2019 року у справі відкрито провадження для розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

03.07.2019 року через канцелярію суду надійшли відзив ОСОБА_1 та заява про розгляд справи у порядку загального позовного провадження.

Заперечуючи проти визначеного ухвалою судді від 18.06.2019 року порядку розгляду справи, відповідач вказав, що дана справа відрізняється своєю правовою складністю,кількістю учасників та особливістю предмета доказування, тому просив суд проводити розгляд з його участю та інших учасників процесу у порядку загального позовного провадження.

За приписами частини першої статті 277 ЦПК України, питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

За частиною четвертою статті 277 ЦПК України, відповідач наділений правом подати заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження.

У відповідності до частини четвертої статті 19 ЦПК України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Відповідно до пункту 1, 2 частини шостої статті 19 ЦПК України, малозначними справами у розумінні цивільного процесуального закону є справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, та справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Судом встановлено, що позивачем заявлено вимогу про визнання осіб такими що втратили право користування квартирою та зняття з реєстраційного обліку.

Відтак позов Акціонерного товариства «Укрсоцбанк» не становить виключної категорії справи, передбаченої частиною четвертою статті 274 ЦПК України.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні, як і закріплено у положеннях частини четвертої статті 19 ЦПК України.

Частиною другою статті 274 ЦПК України передбачено, що у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

За приписами частини четвертої статті 277 ЦПК України, якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

За частиною п`ятою статті 279 ЦПК України, за клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Як передбачає частина восьма статті 279 ЦПК України, при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків.

Принциповою відмінністю між спрощеним та загальним порядком розгляду справи у позовному провадженні є те, що, згідно з нормами статей 274-279 ЦПК України, не проводяться судові дебати та не здійснюється підготовче провадження у справі при спрощеному порядку.

При цьому законодавцем передбачено, що спрощене провадження може здійснюватися як без виклику (повідомлення) сторін, третіх осіб, так із їхнім викликом (повідомленням) у судове засідання, у якому, в такому випадку, може здійснюватися, зокрема, надання пояснень сторін.

Наголошуючи на необхідності зміни порядку розгляду справи з спрощеного на загальний, відповідач не посилався на існування суттєвих обставин, через які недоцільно розглядати справу у спрощеному порядку. Своїм правом на подання відзиву, у якому вказуються заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору, відповідач скористався, відповідно надавати усні заперечення необхідності немає.

Заперечення проти розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження, відповідно до вимог частини четвертої статті 277 ЦПК України, повинні бути обґрунтованими.

Окрім того, за клопотанням однієї із сторін розгляд справи може проводитися в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін, як передбачено частиною п`ятою статті 279 ЦПК України, з приводу чого відповідач питання перед судом не порушував.

Таким чином, суд приходить до висновку про необґрунтованість заяви відповідача про зміну порядку розгляду справи із спрощеного на загальний.

Керуючись ст. ст. 1-19, 23, 33, 34, 43, 49, 58, 60, 62, 64, 174, 277-279 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

УХВАЛИВ:

Заяву відповідача ОСОБА_1 про розгляд справи за правилами загального позовного провадження залишити без задоволення.

Ухвала не підлягає оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду, заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Головуюча Курах Л.В.