Справа № 369/9483/19
Провадження №2/369/3789/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.11.2019 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді: Дубас Т.В.,

при секретарі Мазурик Д.С.,

за участю відповідача ОСОБА_1 ,

представника відповідача - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні зустрічну позовну заяву відповідача ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , подана в межах цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_4 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Києво-Святошинського районного суду Київської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 26.07.2019 відкрито загальне позовне провадження в цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу.

06.11.2019 року через канцелярію суду відповідачем ОСОБА_1 подано зустрічну позовну заяву про визначення місця проживання дитини ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; на час розгляду справи визначити місце проживання ОСОБА_5 з батьком.

У підготовчому судовому засіданні відповідач та його представник підтримали зустрічну позовну заяву.

Позивач, належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання не з`явились, причини неявки суду невідомі.

Зваживши доводи клопотання, вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до вимог ст.193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Разом з тим, доцільним є сумісний розгляд, коли це дозволяє більш повно і об`єктивно дослідити обставини справи, встановити справжні взаємовідносини сторін, виключити винесення взаємосуперечливих чи взаємовиключних судових рішень.

При вивченні вимог зустрічної позовної заяви вбачається, що предметом зустрічних позовних вимог є визначення місця проживання дитини.

Як вбачається з письмових матеріалів справи, предметом основного позову, за яким ОСОБА_1 має статус відповідача, є - розірвання шлюбу.

А відтак, суд приходить до висновку, що позови не є взаємопов`язаними та спільний розгляд первісного позову і зустрічного позову не є доцільним.

Також, слід зазначити, що заявлені позовні вимоги мають різні предмети доказування, що істотно збільшить строки розгляду справи.

Крім того, відповідно до ч.4 ст.19 СК України при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, виселення дитини, зняття дитини з реєстрації місця проживання, визнання дитини такою, що втратила право користування житловим приміщенням, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою.

З огляду на зазначене та беручи до уваги, що вирішення питання про прийняття до провадження зустрічного позову є правом суду, суд приходить до висновку про недоцільність його прийняття та вважає необхідним відмовити відповідачу у прийнятті зустрічного позову, роз`яснивши йому право на звернення до суду із заявленими позовними вимогами в загальному порядку.

На підставі викладеного, керуючись ст.193 ЦПК України, суд, -

постановив:

У прийнятті зустрічного позову ОСОБА_1 про визначення місця проживання дитини з батьком - відмовити.

Роз`яснити позивачу за зустрічним позовом право звернутися з вказаним позовом у загальному порядку.

Зустрічну позовну заяву разом із доданими матеріалами повернути відповідачу ОСОБА_1 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Т.В. Дубас