Провадження номер 2/522/691/19
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 листопада 2019 року Приморський районний суд міста Одеси в складі

головуючого - судді Шенцевої О.П.

при секретарі Соболевій О.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі цивільну справу за первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності на спадкове майно та зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування, -

ВСТАНОВИВ:

05.09.2017 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визнання права власності на спадкове майно.

Свої вимоги обґрунтувала тим, що згідно рішення Приморського районного суду міста Одеси від 10 вересня 2010 року по справі № 2- 7594 /10 ОСОБА_4 належала на праві власності квартира за адресою: АДРЕСА_1 .

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 помер, про що Одеським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Одеській області було складено відповідний актовий запис № 6557, що підтверджується копією Свідоцтва про смерть ОСОБА_4 НОМЕР_1 .

Після його смерті відкрилась спадщина на вищевказану квартиру.

Оскільки спадкоємці 1 та 2 черги відсутні, а позивачка є спадкоємцем ОСОБА_4 третьої черги за законом (є тіткою спадкодавця), ОСОБА_1 звернулась 15.11.2016р. до приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу, Ластівки В.М., із заявою про прийняття спадщини.

Однак листом від 22.02.2017 № 60/01-16 приватним нотаріусом повідомлено про неможливість видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, оскільки родинні стосунки заявниці із спадкодавцем не вдалося встановити через відсутність у реєстрі актів цивільного стану громадян відповідних записів.

Враховуючи наведене, ОСОБА_1 просить суд встановити факт її родинних відносин зі спадкодавцем та визнати за право власності на вказану квартиру.

06.02.2019 року до суду із зустрічним позовом звернулась ОСОБА_2 , яка обґрунтовує свій позов тим, що вона також є спадкоємцем 3-ї черги за правом представлення (двоюрідною сестрою померлого), та, з урахуванням уточнених позовних вимог просить суд встановити факт її родинних відносин зі спадкодавцем та визнати за нею право власності на 1/2 частини вищевказаної квартири, а іншу частину спадщини визнати за ОСОБА_1 .

Представник позивача за первісним позовом просив розглянути справу без його участі, позовні вимоги підтримав.

Представник позивача за зустрічним позовом просив розглядати справу у його відсутність, позовні вимоги підтримав.

Відповідач ОСОБА_3 до суду не з`явилась, повідомлялась належним чином.

Дослідивши матеріали справи суд приходить до висновку, що первісний позов підлягає частковому задоволенню, а зустрічний позов - у повному обсязі, з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 , про що Одеським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Одеській області було складено відповідний актовий запис № 6557, що підтверджується копією Свідоцтва про смерть ОСОБА_4 НОМЕР_2 .

Після його смерті відкрилась спадщина у вигляді квартири за адресою: АДРЕСА_1 , яка належала померлому на підставі заочного рішення Приморського районного суду м.Одеси від 10.09.2010 по справі № 2-7594/10.

Серед осіб, які подали заяву про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 є ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу, Ластівкою В.М., було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину всім вищевказаним особам через відсутність оригіналів документів, що безпосередньо підтверджують родинні зв`язки з померлим.

Статтею 16 ЦК України передбачено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути у тому числі, визнання права.

Відповідно до положень ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом - ст.1217 ЦК України.

В силу ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Статтею 1220 ЦК України визначено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Місцем відкриття спадщини, за нормою ст.1221 ЦК України, є останнє місце проживання спадкодавця.

Спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини - ст.1222 ЦК України.

Згідно ст.1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

За положеннями ст.ст.1258, 1261 ЦК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Згідно свідоцтва про народження спадкодавця, ОСОБА_4 , яке повторно видано 04.08.1959 року (а.с. 20), вбачається, що його батьками є ОСОБА_5 та ОСОБА_6 .

Рішенням Народного суду 4-ї дільниці Сталінського району міста Одеси від 12.10.1954 року встановлено, що дошлюбне прізвище ОСОБА_6 - « ОСОБА_7 » (а.с. 22).

Свідоцтво про народження ОСОБА_8 не збереглося, однак:

- свідоцтвом про народження ОСОБА_9 підтверджено, що її мати - ОСОБА_10 (а.с. 49);

- свідоцтвом про народження ОСОБА_11 підтверджено, що її мати - ОСОБА_10 (а.с. 82).

- рішенням народного суду Жовтневого району міста Ворошиловграда Ворошиловградської області від 28.12.1971 року по справі № 2-2086/1971р. встановлено, що ОСОБА_12 , ОСОБА_6 та ОСОБА_13 є рідними сестрами (а.с. 23-26).

Отже, в ОСОБА_10 (бабусі спадкодавця, ОСОБА_4 ) було 3 дочки: мати спадкодавця, ОСОБА_6 , позивачка за первісним позовом, ОСОБА_12 , та мати позивачки за зустрічним позовом, ОСОБА_13 .

Таким чином ОСОБА_12 та ОСОБА_13 є рідними тітками спадкодавця.

Вищевказане додатково підтверджується показами ОСОБА_2 , допитаної в суді в якості свідка, яка зазначила, що особисто була знайома зі своїм двоюрідним братом, ОСОБА_4 та його матір`ю ОСОБА_6 ; а також підтвердила правильність наданої представниками позивача за зустрічним позовом «схеми родинних відносин», що була складена на підставі письмових доказів, що містяться у матеріалах справи. При цьому, докази надані позивачем за первісним позовом одночасно підтверджують й підставі зустрічного позову, зокрема, що ОСОБА_12 , ОСОБА_6 та ОСОБА_13 є рідними сестрами та тітками спадкодавця.

Згідно свідоцтва про народження ОСОБА_14 остання є дочкою ОСОБА_13 (а.с. 73).

Відповідно до свідоцтва про шлюб від 30.08.1966р. ОСОБА_2 змінила прізвище на « ОСОБА_2 » (а.с. 74).

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_13 (а.с. 81).

Відповідно до положень частини 4 статті 1266 ЦК України двоюрідні брати та сестри спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (тітці, дядькові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини.

Згідно з частиною п`ятою статті 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину (постанова Верховного Суду України від 23.01.2013 р. у справі № 6-164цс12).

Відповідно до статті 392 ЦК України право власності на майно може бути визнано судом у випадку коли це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати документа, який засвідчує це право. З урахуванням вищевказаного та положень статей 1296-1299 ЦК України питання про право спадкоємця на спадкове майно вирішується судом у разі невизнання такого права чи відмови нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину (постанова Верховного Суду від 2612.2018р справа № 396/1127/17).

Таким чином, ОСОБА_1 (тітка спадкодавця) та ОСОБА_2 (двоюрідна сестра спадкодавця, що приймає спадщину за правом представлення своєї матерії, тітки спадкодавця, ОСОБА_13 ) є спадкоємцями 3-ї черги за законом.

Отже, кожна з них має право на Ѕ частину спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_4 .

Що стосується заяви про прийняття спадщини, поданої ОСОБА_3 приватному нотаріусу Одеського міського нотаріального округу, Ластівкою В.М., то в супереч ч.1. ст. 81 ЦПК України відповідачка не надала до суду жодного доказу, який би підтверджував її родинні зв`язки зі спадкодавцем, ОСОБА_4 .

Більш того, відповідно до свідоцтва про народження ОСОБА_3 її батьком є ОСОБА_17 (а.с. 66), а не спадкодавець, ОСОБА_4 , як зазначено в її заяві (а.с. 61).

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про задоволення зустрічного позову та часткове задоволення вимог первісного позову.

Керуючись ст.ст.12,13,76,77,259,263,264,265,268,273 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Первісний позов задовольнити частково.

Встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 є тіткою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 , право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_2 .

Зустрічний позов задовольнити повністю.

Встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 є двоюрідною сестрою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Визнати за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 , право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_2 .

Рішення суду може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги до Одеського апеляційного суду, а в разі, якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя 19.11.2019