У Х В А Л А

Справа№ 133/3020/19

Козятинський міськрайонний суд Вінницької області

20.11.2019 року

Суддя Козятинського міськрайонного суду Вінницької області Воронюк В.А., розглянувши в порядку прийняття позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Козятинської міської ради про визнання права спільної сумісної власності подружжя на майно, що належало одному з подружжя, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася до суду із позовом, в якому просила: визнати, що 13/25 частин житлового будинку з господарськими будівлями, розташованого у АДРЕСА_1 , на момент розірвання шлюбу між ОСОБА_4 та нею 25.04.2017 були їх спільною сумісною власністю, як подружжя та визнати за нею право власності (в ідеальній долі) на 1/2 частину спільного майна подружжя 13/25 частин житлового будинку з погосподарськими будівлями, розташованого у АДРЕСА_1 , що становить 13/50 житлового будинку.

Згідно з частиною 1 статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Вирішуючи питання про відкриття провадження по справі, суд повинен перевірити відповідність вимог, з якими заявник звертається до суду для захисту прав, а також дотримання правил підсудності та виконання вимог встановлених для форми, змісту позовної заяви.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

Відповідно до п. 3, 9 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Згідно п. 2, 9, 10 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості; у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Як вбачається з позовної заяви, позивач звертається до суду з двома позовними вимогами немайнового та майнового характеру. Вимога немайнового характеру не оплачена судовим збором, вимога майнового характеру оплачена мінімальною ставкою судового збору.

Відповідно до ЗУ «Про судовий збір» від 08.07.2011 за № 3674-УІІ, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, складає - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. За подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, складає - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позовна заява не містить ціни позову для вимоги майнового характеру - про визнання за нею права власності (в ідеальній долі) на 1/2 частину спільного майна подружжя 13/25 частин житлового будинку з погосподарськими будівлями, розташованого у АДРЕСА_1 , що становить 13/50 житлового будинку.

Згідно Постанови Пленуму Верховного Суду України № 20 від 22.12.1995 «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продане в даному населеному пункті чи місцевості.

Відповідно до п. 3 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затверджених постановою Кабінетів Міністрів України № 1440 від 10.09.2003, ринкова вартість - це вартість, за яку можливе відчуження об`єкта оцінки на ринку подібного майна на дату оцінки за угодою, укладеною між покупцем та продавцем, після проведення відповідного маркетингу за умови, що кожна із сторін діяла із знанням справи, розсудливо і без примусу.

Процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. У випадках самостійного проведення оцінки майна органом державної влади або органом місцевого самоврядування складається акт оцінки майна.

За статтею 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» № 2658-III від 12.07.2001 незалежною оцінкою майна вважається оцінка майна, що проведена суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання.

Механізм проведення оцінки нерухомого та рухомого майна для цілей обчислення державного мита та інших обов`язкових платежів визначений обов`язковим.

У відповідності до п. п. 1 п.1 вказаної вище Постанови, оціночною вартістю для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства є ринкова вартість, розрахована відповідно до національних стандартів та інших нормативно-правових актів з питань оцінки майна і майнових прав.

Також, згідно вимог постанови Кабінету Міністрів України "Про проведення оцінки майна для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» від 21 серпня 2014 року № 358, оцінка об`єкта для цілей оподаткування здійснюється суб`єктами оціночної діяльності, які відповідають вимогам, установленим Законом України Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні, у складі яких працює хоча б один оцінювач, який отримав кваліфікаційне свідоцтво оцінювача відповідно до вимог Закону України Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні хоча б за однією із спеціалізацій у межах напряму 1 Оцінка об`єктів у матеріальній формі і напряму 2 Оцінка цілісних майнових комплексів, паїв, цінних паперів, майнових прав та нематеріальних активів, у тому числі прав на об`єкти інтелектуальної власності.

Документом, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору є звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»). Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється печаткою та підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Згідно зазначеної вище Постанови Кабінету Міністрів України № 358 від 21.08.2014 строк дії звіту про оцінку нерухомого майна становить не більше шести місяців з дати оцінки.

До матеріалів позовної заяви позивачем додано технічний паспорт на спірний житловий будинок, виготовлений у 1992 році.

Таким чином, відсутня у матеріалах справи грошова оцінка вказаного вище нерухомого майна, позбавляє суд визначити ціну позову для правильного визначення розміру судового збору.

Крім того у матеріалах справи відсутня нова технічна документація на спірний будинок, що унеможливлює здійснити порівняння збільшення вартості спірного обє`кта в даний час з вартістю, яка існувала на момент придбання власності покійним ОСОБА_4 відсутність в матеріалах справи зазначених доказів позбавляють суд визначити наявність чи відсутність самочинного будівництва.

Враховуючи викладене вище, позивачу слід надати строк для усунення недоліків.

Відповідно до ч.1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175, 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Козятинської міської ради про визнання права спільної сумісної власності подружжя на майно, що належало одному з подружжя - залишити без руху.

Надати позивачу строк, не більше десяти днів з моменту отримання копії цієї ухвали, для виправлення недоліків позовної заяви.

Роз`яснити позивачу, що в разі якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя: В.А. Воронюк

20.11.2019