Справа № 369/8238/19
Провадження №2/369/3501/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.11.2019 м. Київ

Києво-Святошинський суд Київської області у складі:

головуючого судді Пінкевич Н.С.,

при секретарі Середенко Б.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про зустрічне забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_1 , Державного реєстратора КП «Бюро державної реєстрації» Петропавлівсько-Борщагівської сільської ради Києво-Святошинського району Івченко Олександра Валерійовича, Державного реєстратора Святопетрівської сільської ради Києво-Святошинського району Тютюн Дмитра Сергійовича про визнання права власності та витребування майна із чужого незаконного володіння та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про відшкодування витрат,-

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Києво-Святошинського районного суду Київської області перебуває цивільна справа позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_1 , Державного реєстратора КП «Бюро державної реєстрації» Петропавлівсько-Борщагівської сільської ради Києво-Святошинського району Івченко Олександра Валерійовича, Державного реєстратора Святопетрівської сільської ради Києво-Святошинського району Тютюн Дмитра Сергійовича про визнання права власності та витребування майна із чужого незаконного володіння та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про відшкодування витрат.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 01.07.2019 заяву позивача про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_1 , Державного реєстратора КП «Бюро державної реєстрації» Петропавлівсько-Борщагівської сільської ради Києво-Святошинського району Івченко Олександра Валерійовича, Державного реєстратора Святопетрівської сільської ради Києво-Святошинського району Тютюн Дмитра Сергійовича про визнання права власності та витребування майна із чужого незаконного володіння задоволено частково.

В якості забезпечення позову накладено арешт на земельні ділянки, які знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :01:010:5188 і кадастровий номер :01:010:5189.

Постановою Київського апеляційного суду апеляційнуу скаргу задоволено частково, ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 01 липня 2019 року в частині відмови у встановленні заборони реєстрації відповідними органами та особами речових прав на нерухоме майно на спірних земельних ділянках та в частині відмови у встановленні заборони ОСОБА_1 та іншим особам проводити будівельні та ремонтні роботи на земельних ділянках - скасувано, ухвалено в цій частині нове судове рішення.

Встановлено заборону будь-яким особам, які виконують функції державних реєстраторів, нотаріусам, вчиняти будь-які реєстраційні дії у Єдиному державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень стосовно будь-яких об`єктів нерухомого майна, які розташовані на земельних ділянках, які знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , і мають кадастрові номери № НОМЕР_1 :01:010: 5188 і № :01:010:5189;

Встановлено заборону ОСОБА_1 або будь-яким іншим особам проводити будівельні роботи та/або ремонт на земельних ділянках, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , і мають кадастрові номери № НОМЕР_1 :01:010:5188 і № :01:010:5189.

В іншій частині ухвалу залишено без змін.

Заявник зазначає, що в заяві про забезпечення позову від 26 червня 2019 року позивач вказує, що вона отримує невелику пенсію, не має грошових заощаджень та не має на праві власності жодного рухомого чи нерухомого майна. Отже на думку заявника позивач за первісним позовом не має майна, що знаходиться на території України, в розмірі достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Крім того зазначає, що відповідач несе та буде нести витрати пов`язані з орендою житла, а також у зв`язку із застосованими заходами забезпечення відповідач не має можливості повернути позику отриману на будівництво.

На підставі викладеного представник відповідача ОСОБА_1 просив зобов`язати ОСОБА_3 внести на депозитний рахунок Києво-Святошинського районного суду Київської області 2 670 000, 00 грн. у якості зустрічного забезпечення.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про відсутність підстав для зустрічного забезпечення позову у зв`язку з наступним.

Згідно з ч. 1ст. 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Аналіз вищенаведених норм права дає підстави для висновку, що за відсутності обставин, які є обов`язковою умовою застосування зустрічного забезпечення, таке забезпечення є правом, а не обов`язком суду. Це питання віднесено на розсуд суду і застосовується у разі наявних до того обґрунтованих сумнівів щодо безперешкодного можливого відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову.

Відповідно до ст. 154 ЦПК України, зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.

Суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо: позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів в розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом: надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів; вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов`язаних із забезпеченням позову.

Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи.

Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку з забезпеченням позову.

Питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову. Якщо клопотання про зустрічне забезпечення подане після застосування судом заходів забезпечення позову, питання зустрічного забезпечення вирішується судом протягом десяти днів після подання такого клопотання. Копія ухвали про зустрічне забезпечення направляється учасникам справи не пізніше наступного дня після її постановлення.

В ухвалі про забезпечення позову або про зустрічне забезпечення зазначаються розмір зустрічного забезпечення або інші дії, що повинен вчинити заявник в порядку зустрічного забезпечення.

Строк надання зустрічного забезпечення визначається судом і не може перевищувати десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову або ухвали про зустрічне забезпечення, якщо інше не випливає зі змісту заходів зустрічного забезпечення.

Особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову із застосуванням зустрічного забезпечення, протягом визначеного судом строку має надати суду документи, що підтверджують надання зустрічного забезпечення.

Якщо особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову, не виконує вимоги суду щодо зустрічного забезпечення у визначений судом строк,суд скасовує ухвалу про забезпечення позову та про зустрічне забезпечення.

Відповідно до вимог ч. 1ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Таким чином, зустрічне забезпечення - це гарантія відшкодування ймовірних для відповідача збитків. Воно має на меті зберегти певний баланс сторін і нейтралізувати можливі негативні наслідки, які можуть виникнути в результаті застосування судом забезпечувальних заходів за заявою позивача.

Так, представник відповідача просить суд вжити заходи щодо зустрічного забезпечення, шляхом внесення позивачем на депозитний рахунок суду грошових коштів в розмірі 2 670 000, 00 грн., посилаючись на можливі збитки відповідачу. Відповідно, відповідач обов`язкові підстави для зустрічного забезпечення позову.

Проте, як вбачається із наданих матеріалів справи, заявник не надав суду належні та допустимі докази на підтвердження зазначених обставин, оскільки надана копія договору оренди від 19 квітня 2019 року не може свідчити про понесені відповідачем витрати на оренду житла, адже матеріали заяви не містять належних доказів здійснення таких оплат. Крім того наданий договір позики від 05 травня 2019 року суд не приймає до уваги, оскільки посилання представника відповідача на те, що відповідач не має змоги повернути позику з підстав застосування заходів забезпечення позову не підтверджується належними та допустимими доказами.

Крім того, доказів спричинення збитків відповідачу суд з додатних до заяви про зустрічне забезпечення документів не вбачає.

Таким чином, враховуючи предмет та підстави даного позову, з огляду на обраний вид забезпечення позову, який не впливає на матеріальний стан відповідача, як власника майна, та не призводить до понесення додаткових витрат внаслідок його застосування, враховуючи відсутність належних доказів завдання відповідачу збитків внаслідок накладення арешту на та заборони вчинення дій з приводу земельних ділянок, а також те, що заявником не надано належних та допустимих доказів на підтвердження викладених у заяві обставин, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні заяви представника відповідача про застосування заходів зустрічного забезпечення позову.

Крім того, як вбачається з матеріалів справи, ухвала про забезпечення позову була оскаржена представником позивача в апеляційному порядку. Таким чином, судом апеляційної інстанції було надано оцінку правомірності незастосування заходів зустрічного забезпечення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.81,154 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

У задоволенні заяви представника відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про зустрічне забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_1 , Державного реєстратора КП «Бюро державної реєстрації» Петропавлівсько-Борщагівської сільської ради Києво-Святошинського району Івченко Олександра Валерійовича, Державного реєстратора Святопетрівської сільської ради Києво-Святошинського району Тютюн Дмитра Сергійовича про визнання права власності та витребування майна із чужого незаконного володіння та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про відшкодування витрат - відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

На ухвалу суду може бути подано апеляційну скаргу безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання її копії.

У відповідності до п.15.5Перехідних положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Києво-Святошинський районний суд Київської області.

Суддя Н.С. Пінкевич