Справа № 444/2520/18
Провадження № 2/444/274/2019
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(ЗАОЧНЕ)

28 лютого 2019 року Жовківський районний суд Львівської області у складі:

головуючого судді Зеліско Р. Й.,

секретар судового засідання Мамедова Г. І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Жовква Львівської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, мотивуючи свої вимоги тим, що 09.10.1983 року вона з відповідачем зареєструвала шлюб у Мшанецькій сільській раді Старосамбірського районного бюро ЗАГС, актовий запис № 14. Від подружнього життя у них народилося двоє дітей , які на даний час є вже повнолітніми . Позивач та відповідач протягом останніх 18 років не спілкуються між собою, не можуть знайти спільної мови, компромісу, не підтримують шлюбно-сімейні стосунки, не ведуть спільного господарства. Після цього позивачем було прийнято рішення про те, щоб звернутися до суду з позовом про розлучення, оскільки відповідач не бажає оформити розлучення через органи РАЦС. На даний час позивач переконана, що шлюб між ними є помилковим, тому просить не надавати терміну для примирення. Вважає, що сім»я остаточно розпалася і зберегти її неможливо. Подальше спільне життя з відповідачем є неможливим. Позивачка втратила до відповідача почуття любові, поваги і порозуміння. Просить розірвати укладений між нею та відповідачем шлюб.

Позивач у судове засідання не зявилася, однак подала до суду заяву, у якій просить справу розглядати у її відсутності. Позовні вимоги підтримує у повному обсязі, наполягає на розірванні шлюбу.

Відповідач в жодне судове засідання не з»явився, хоча про час та місце розгляду справи був належним чином повідомлений, що стверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

На підставі ч.3 ст.131 ЦПК України, учасники судового процесу зобовязані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не зявилися в судове засідання без поважних причин.

У відповідності до вимог ст.280 ЦПК України, у разі неявки у судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки або якщо зазначені ним причини визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

А тому, судом постановлено проводити заочний розгляд справи на підставі поданих до суду доказів та за відстуності сторін по справі.

Оскільки сторони в судове засідання не прибули , відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України фіксація судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи та перевіривши їх доказами, а відтак, зясувавши дійсні обставини справи, суд приходить до наступних висновків.

Згідно із ч. 1 ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Згідно ч. 1 ст. 112 СК України, суд зясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність неповнолітніх дітей та інші обставини життя подружжя.

У відповідності із ст. 110 ч. 1 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя.

Згідно ч. 1 ст. 112 СК України, суд зясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність неповнолітніх дітей та інші обставини життя подружжя.

Судом встановлено , що сторони зареєстрували шлюб 09.10.1983 року у Мшанецькій сільській раді Старосамбірського районного бюро ЗАГС, актовий запис № 14, що стверджується оригіналом свідоцтва про укладення шлюбу серії ІІ - СГ № 282352.

У сторін в шлюбі народилося двоє дітей , які на даний час є вже повнолітніми .

Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків.

У відповідності із ч.1 ст.110 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя.

Згідно п.10 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» № 11 від 21.12.2007 року проголошена Конституцією України охорона сім'ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з'ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.

Відповідно до обставин, викладених у позовній заяві, причиною розірвання шлюбу є те, що за час перебування у шлюбі з відповідачем життя в них не склалося, позивач та відповідачка на даний час не підтримують шлюбно-сімейні стосунки, не ведуть спільного господарства, протягом останніх 18 років між собою не спілкуються. Подальше спільне життя з відповідачем є неможливим. Позивач вважає, що сімя розпалася остаточно, втрачено подружні почуття один до одного.

Згідно ч. 2 ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.

З позовної заяви, а також із заяви позивача від 01.11.2018 року та 07.12.2018 року вбачається, що позивач остаточно визначилася та збереження шлюбу не бажає, наполягає на розірванні шлюбу.

Відповідач в судове засідання не з'явився. Свого відношення до позову не висловив. А відтак, суд вважає, що відповідач проявила байдужість до збереження сімї.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що розлад в сімї носить стійкий характер, сторони припинили подружні стосунки, втратили одне до одного почуття любові, сімя фактично не існує, примирення між сторонами не можливе. А відтак, позов слід задовольнити та розірвати шлюб.

Керуючись ст.ст.4,6,7,12,76,77,81,258-259,263,264,265,268,280-284,354,355 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В :

Позов задоволити .

Розірвати шлюб укладений між ОСОБА_2 та Томко (дошлюбне прізвище Гудз) ОСОБА_3 , що зареєстрований 09.10.1983 року у Мшанецькій сільській раді Старосамбірського районного бюро ЗАГС, актовий запис № 14.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Одночасно роз"яснити відповідачу, що заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Апеляційна скарга з врахуванням п. 15.5 розділу ХIII "Перехідні положення" ЦПК України, тобто до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, подається до Львівського апеляційного суду через Жовківський районний суд Львівської області.

Суддя Зеліско Р. Й.