Ухвала

Іменем України

07 березня 2019 року

м. Київ

справа № 758/10855/17

провадження № 61-3995ск19

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Усика Г. І. (суддя-доповідач), Кузнєцова В. О., Олійник А. С. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_4 на ухвалу Київського апеляційного суду від 21 січня 2019 року, постановлену у складі колегії суддів: Рубан С. М., Желепи О. В., Іванченка М. М., за заявою ОСОБА_4 про роз'яснення постанови Київського апеляційного суду від 20 листопада

2018 року у справі за позовом ОСОБА_4 до Публічного акціонерного товариства «Укрсиббанк» про відшкодування збитків та моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст заявлених вимог та ухвалених судових рішень

У серпні 2017 року ОСОБА_4 звернувся до суду з позовом до Публічного акціонерного товариства «Укрсиббанк» (далі - ПАТ «Укрсиббанк») про відшкодування збитків та моральної шкоди.

Рішенням Подільського районного суду міста Києва від 10 травня 2018 року у задоволенні позову ОСОБА_4 відмовлено.

Постановою Київського апеляційного суду від 20 листопада 2018 року, рішення Подільського районного суду міста Києва від 10 травня 2018 рокускасовано та ухвалено нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог ОСОБА_4відмовлено з інших правових підстав.

ОСОБА_4 звернувся до Київського апеляційного суду з заявою про роз'яснення постанови Київського апеляційного суду від 20 листопада 2018 року.

Короткий зміст оскаржуваної ухвали апеляційного суду

Ухвалою Київського апеляційного суду від 21 січня 2019 року у задоволенні заяви ОСОБА_4 про роз'яснення постанови Київського апеляційного суду від 20 листопада 2018 року відмовлено.

Відмовляючи у задоволенні заяви про роз'яснення судового рішення, апеляційний суд виходив із того, що зміст ухваленої постанови є чітким та зрозумілим, однозначним та не допускає подвійного трактування, викладений відповідно до повноважень суду апеляційної інстанції, передбачених положеннями статті 374 ЦПК України.

Короткий зміст вимог та доводів касаційної скарги

У лютому 2019 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга

ОСОБА_4, у якій заявник просив скасувати ухвалу Київського апеляційного суду від 21 січня 2019 року, посилаючись на неправильне застосування апеляційним судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права.

Касаційна скарга мотивована тим, що оскаржувана ухвала постановлена у порушення вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Вивчивши касаційну скаргу, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження, оскільки касаційна скарга є необгрунтованою.

Відповідно до вимог частини другої статті 389 ЦПК України підставами для касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Позиція Верховного Суду та нормативно-правове обгрунтування

Згідно з положеннями пункту 5 частини другої статті 394 ЦПК України суд в порядку, передбаченому частинами четвертою, п'ятою цієї статті, відмовляє у відкритті касаційного провадження, якщо касаційна скарга є необгрунтованою.

На підставі вимог частини четвертої статті 394 ЦПК України у випадку оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необгрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норм права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування чи тлумачення.

Із касаційної скарги вбачається, що вона є необгрунтованою, а наведені в ній доводи не дають підстав для висновків щодо незаконності та неправильності оскаржуваних судових рішень.

За змістом статті 271 ЦПК України, за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз'яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення. Подання заяви про роз'яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред'явлене до примусового виконання. Суд розглядає заяву про роз'яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення. У разі необхідності суд може викликати учасників справи, державного чи приватного виконавця в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розглядові заяви про роз'яснення рішення. Про роз'яснення або відмову у роз'ясненні судового рішення суд постановляє ухвалу, яку може бути оскаржено.

Незрозумілим є рішення суду, в якому припускається декілька варіантів тлумачення, а тому підставою для роз'яснення рішення суду є утруднення чи неможливість його виконання. Роз'яснення рішення суду можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Зазначене питання розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Роз'яснення рішення не допускається, якщо воно виконане або закінчився установлений законом строк, протягом якого рішення може бути пред'явлене до виконання. Якщо фактично порушено питання про зміну рішення або внесення в нього нових даних, у тому числі й роз'яснення мотивів ухваленого рішення, суд ухвалою відмовляє в роз'ясненні рішення.

Апеляційний суд дійшов правильного висновку про відмову у роз'ясненні судового рішення, оскільки зміст резолютивної частини постанови є чітким і зрозумілим, однозначним, не допускає подвійного трактування та викладений відповідно до повноважень суду апеляційної інстанції

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Касаційна скарга не містить обгрунтованих посилань на неправильне застосування апеляційним судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, а зводиться до незгоди заявника із постановою Київського апеляційного суду від 20 листопада 2018 року, законність та обгрунтованість якого уже була встановлена судом касаційної інстанції.

Ураховуючи наведене ухвала Київського апеляційного суду від 21 січня

2019 року постановлена з дотриманням норм процесуального права. Правильне застосовування норм права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування чи тлумачення.

Керуючись пунктом 5 частини другої, частинами четвертою і п'ятою статті

394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

У відкритті касаційного провадження за касаційною ОСОБА_4 на ухвалу Київського апеляційного суду від 21 січня 2019 року за заявою ОСОБА_4 про роз'яснення постанови Київського апеляційного суду від 20 листопада 2018 року у справі за позовом ОСОБА_4 до Публічного акціонерного товариства «Укрсиббанк» про відшкодування збитків та моральної шкоди, відмовити.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали надіслати заявникові.

Ухвала суду касаційної інстанції оскарженню не підлягає.

Судді:Г. І. Усик В. О. Кузнєцов А. С. Олійник