Справа № 306/2213/19
Провадження № 2/306/810/19
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

12 листопада 2019 року м. Свалява

Суддя Свалявського районного суду Закарпатської області Тхір О. А., ознайомившись з матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до Головного територіального управління юстиції в Закарпатській області в особі Відділу примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Закарпатській області, ФОП ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності на нерухоме майно та визнання протиправним та скасування звіту про оцінку майна,-

В С Т А Н О В И Л А:

Позивач ОСОБА_1 звернувся в суд із зазначеним позовом, в якому, з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог, просить винести рішення, яким визнати за ним право на отримання у власність частини нерухомого майна, а саме, будівлі літ. А та земельної ділянки, будівлі літ. 1, літ. 2, надвірні споруди в ур. «Біласовиця АДРЕСА_1 , власником яких є ОСОБА_3 відповідно до частки внесення грошових коштів згідно договору позики. Крім того, просить визнати протиправним та скасувати звіти про оцінку майна у яких містяться висновки про оцінку майна від 18.09.2019 року, будівлі літ. А та земельної ділянки, будівлі літ. 1, літ. 2, надвірні споруди в ур. «Біласовиця АДРЕСА_1 власником яких є ОСОБА_3 виготовлені ФОП ОСОБА_2 на замовлення державного виконавця відділу примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Закарпатській області.

Позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог, передбачених ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

А саме, в порушення п.п. 4, 5, 6 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позивач зазначаючи про наявність спору щодо нерухомого майна, та заявляючи право на спірне майно не зазначає яким способом слід відновити його порушене право та чим саме кожен з відповідачів порушує його права, не зазначено в чому полягає спір, в чому полягає невизнання або оспорювання прав позивача. Таким чином у позовній заяві, не викладено обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; не зазначено доказів, що підтверджують вказані обставини. Зокрема, не долучено та не заявлено клопотання про витребування самого спірного звіту про оцінку майна та не повідомлено про усіх осіб, яких може стосуватися цей спір, зокрема, і співвласників спірного майна, та всіх кредиторів боржника ОСОБА_3 , які також мають право заявити самостійні вимоги щодо предмета спору.

Крім того, зазначаючи докази на підтвердження належності даного спірного нерухомого майна відповідачу ОСОБА_3 , не долучено належним чином завіреної копії таких доказів до позовної заяви.

Одночасно встановлено, що позивачем не зазначено відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору.

Крім того, відповідно до п. 3 ч. 3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці, обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, визначається дійсною вартістю нерухомого майна.

Згідно постанови Пленуму Верховного суду України № 20 від 22.12.1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності, вирішуючи питання про грошові стягнення у справах за позовами про захист права приватної власності на майно, суди мають виходити з того, що: а) вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутністю - за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості. Для її визначення при необхідності призначається експертиза.

Згідно п. 16 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17.10.2014року № 10, розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування (у тому числі з урахуванням положень, передбачених частиною п`ятою статті 216, статтею 1212 ЦК тощо) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Позивачем ОСОБА_1 в позовній заяві не вказано ціну позову, проте в самій позовній заяві містяться відомості про те, що вартість спірного об`єкта будівництва, згідно з висновком про вартість майна становить 7 200 000 (сім мільйонів двісті тисяч) гривень, про те не конкретизовано яка саме вартість чи оцінка саме спірного об`єкта нерухомості. Одночасно до матеріалів позовної заяви надано лише одну сторінку № 8 зі звіту про оцінку майна, інших сторінок звіту не долучено.

Пунктом 2 ч. 1 ст.176 ЦПК України передбачено, що ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно вартістю майна.

Ціна позову має важливе значення, насамперед, для правильного визначення судового збору. У зв`язку з тим, що позивач не надав підтверджуючих документів ціни позову на час звернення до суду, то не можливо буде визначити в якому розмір слід сплачувати або стягувати судовий збір.

Згідно зі ст. 4 Закону України «Про судовий збір» № 3674-VI від 08.07.2011 р., судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить та не більше 5 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб .

Зазначені недоліки та неточності в позовній заяві, в якій лише зазначено про існування спору щодо нерухомого майна та оспорювання кредитором звіту про оцінку майна боржника, перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі.

Таким чином, позивачу слід усунути зазначені порушення, які допущені в позовній заяві та додати відповідні документи та докази в порядку, визначеному ст. 177 ЦПК України.

Повідомити позивача, що способом усунення недоліків позовної заяви є подання до канцелярії суду позовної заяви в новій редакції /з копіями для учасників справи/ з урахуванням виявлених суддею недоліків, зазначених в даній ухвалі, та з доданням належним чином оформлених документів та доказів.

Відповідно до ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Встановлена невідповідність позовної заяви вимогам ЦПК України є підставою для залишення її без руху з наданням позивачу строку для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 260, 261 ЦПК України суддя, -

У Х В А Л И Л А:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного територіального управління юстиції в Закарпатській області в особі Відділу примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Закарпатській області, ФОП ОСОБА_4 , ОСОБА_3 про визнання права на отримання у приватну власність нерухомого майна та визнання протиправним та скасування звіту про оцінку майна залишити без руху.

Надати позивачу ОСОБА_1 строк для усунення недоліків позовної заяви, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачами копії зазначеної ухвали.

Якщо позивач у встановлений строк усуне, зазначені в ухвалі недоліки, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. У випадку невиконання недоліків у вказаний строк, позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Свалявського районного суд

Закарпатської області О.А.Тхір

12.11.2019