БЕРЕЗАНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 356/571/18
№ провадження 2-о/356/2/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17.01.2019 року Березанський міський суд Київської області в складі:

Головуючого судді Лялик Р. М.

При секретарі Настич Н. А.

За участю заявника ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Березанського міського суду Київської області цивільну справу за заявою ОСОБА_1, заінтересована особа ОСОБА_2, про встановлення факту родинних відносин,

В С Т А Н О В И В:

До Березанського міського суду Київської області звернулась ОСОБА_1 із заявою про встановлення факту родинних відносин.

Заява обґрунтована тим, що мати заявниці - ОСОБА_2, є власником будинку з господарськими будівлями та спорудами по АДРЕСА_1, який за життя вирішила подарувати дочці - заявниці по справі ОСОБА_1. Разом з тим, нотаріус відмовила в укладенні договору дарування через недоведеність між його сторонами факту родинних відносин, як родичами першої лінії споріднення. Так, в свідоцтві про народження заявниці в графі «мати» по-батькові її матері зазначено як «ОСОБА_4». Разом з тим, в паспорті матері її по-батькові вказано як «ОСОБА_4», а в свідоцтві про шлюб батьків - «ОСОБА_4». Відтак, просить суд встановити факт, що ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, є матір'ю ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2.

Заявниця у судовому засіданні заяву підтримала у повному обсязі з підстав, вказаних у ній, просила задовольнити.

Заінтересована особа та її представник в судове засідання не з'явились, належним чином повідомлені про час та місце судового розгляду, 19.12.2018 року представник заінтересованої особи через канцелярію суду подав заяву, в якій просив розгляд справи проводити за його та його довірителя відсутності (а.с.20).

За таких обставин, враховуючи положення ч. 3 ст. 211 ЦПК України в сукупності з ч. 3 ст. 294 ЦПК України, суд вважає за можливе провести розгляд справи без участі вказаних її учасників.

Крім того, в судовому засіданні за клопотанням заявника були допитані свідки.

Так, свідок, ОСОБА_3 суду пояснила, що є подругою заявниці - ОСОБА_1 протягом останніх 20 років, тісно спілкується з її сім'єю та підтвердила, що ОСОБА_4 є матір'ю ОСОБА_1

Свідок ОСОБА_5 в судовому засіданні вказала, що разом із заявницею ОСОБА_1 ходили разом до школи, проживали на одній вулиці, тому спілкувались. Відзначила, що знає ОСОБА_4, яка є матір'ю ОСОБА_1

Заслухавши пояснення заявника, показання допитаних в судовому засіданні свідків, дослідивши та проаналізувавши докази, які містяться в матеріалах справи, суд на основі повно та всебічно з'ясованих обставин встановив наступне.

Як вбачається з наданого суду свідоцтва про народження серії НОМЕР_1, актовий запис № 632, ОСОБА_6 народилась ІНФОРМАЦІЯ_3 року, місце народження: с. Березань Березанського району Київської області, про що в книзі записів актів громадянського стану про народження 12.07.1950 року зроблено відповідний запис № 632 (а.с.7).

У відповідності до свідоцтва про одруження серії НОМЕР_4 від 05.06.1959 року, виданого Березанським р/б ЗАГС Київської області, 05.06.1959 року було укладено шлюб між ОСОБА_7 та ОСОБА_8, 1930 року народження, місце народження: с. Березань Березанського району Київської області (після реєстрації одруження дружині присвоєно прізвище - ОСОБА_7), про що 05.06.1959 року в книзі записів актів громадянського стану про одруження зроблено відповідний запис № 46 (а.с.8).

При цьому, 17.02.1960 року Березанським райбюро ЗАГС видано свідоцтво про народження серії НОМЕР_2, згідно якого батьками громадянки ОСОБА_9, ІНФОРМАЦІЯ_2, є ОСОБА_7 та ОСОБА_4 (а.с.9).

20.10.1979 року ОСОБА_9 уклала шлюб з ОСОБА_10, взявши після одруження прізвище «ОСОБА_5», який в подальшому розірвала 15.03.1988 року, залишивши після розлучення шлюбне прізвище «ОСОБА_5», про що суду надано свідоцтво про одруження серії НОМЕР_3 видане 06.02.1987 року виконкомом Березанської селищної ради Баришівського району Київської області, актовий запис № 101, а також свідоцтво про розірвання шлюбу серії НОМЕР_5 видане 15.03.1988 року відділом ЗАГС Баришівського райвиконкому Київської області, актовий запис № 34, відповідно (а.с.10,11).

В той же час, паспорт серії НОМЕР_6, виданий 16.07.2002 року Березанським МВ ГУ МВС України в Київській області, видано на ім'я ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.6).

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з ч. 1 ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Як визначено ч. 1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Пунктом 5 частини 2 статті 293 ЦПК України передбачено, що суд в порядку окремого провадження розглядає справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, зокрема, факту родинних відносин між фізичними особами (п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України).

Як роз'яснено в п. 1 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» від 31.03.1995 року № 5, в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов'язується з наступним вирішенням спору про право.

У відповідності до роз'яснень, що містяться в пункті 7 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» від 31.03.1995 року № 5, суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо твердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію у зв'язку із втратою годувальника. Суд не може відмовити в розгляді заяви про встановлення факту родинних відносин з мотивів, що заявник може вирішити це питання шляхом встановлення неправильності запису в актах громадянського стану.

Відповідно до ч. 1 ст. 717 ЦК України, за договором дарування одна сторона (дарувальник) передає або зобов'язується передати в майбутньому другій стороні (обдаровуваному) безоплатно майно (дарунок) у власність.

Правила оподаткування доходу, отриманого платником податку в результаті прийняття ним у дарунок майна, встановлені ст. 176 ПК України.

Так, системний аналіз змісту положень п. 174.6 ст. 176 ПК України в сукупності з п.п. 174.2.1, 174.2.2 цієї статті, п. 167.2 ст. 167 ПК України, дає підстави для висновку, що об'єкти дарування, зазначені в п. 174.1 цієї статті, зокрема, об'єкти нерухомості, подаровані платнику податків іншою фізичною особою, якщо ці особи є родичами першого та другого ступеня споріднення, оподатковуються за нульовою ставкою, в той час як для інших осіб встановлена ставку в розмірі 5 відсотків бази оподаткування.

Згідно з п.п. 14.1.263 п.14.1 ст. 14 ПК України, членами сім'ї фізичної особи першого ступеня споріднення для цілей розділу IVцього Кодексу вважаються її батьки, її чоловік або дружина, діти такої фізичної особи, у тому числі усиновлені.

На виконання вимог п. 174.4 ст. 174 ПК України, нотаріус за місцем розташування державної нотаріальної контори або робочого місця приватного нотаріуса та/або в сільських населених пунктах - уповноважена на це посадова особа відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини щокварталу подають до контролюючого органу інформацію про видачу свідоцтв про право на спадщину в порядку, встановленому цим розділом для податкового розрахунку. У такому самому порядку нотаріуси подають інформацію про посвідчення договорів дарування.

Відповідно до положень ст. 264 ЦПК України, суд, ухвалюючи судове рішення, зобов'язаний встановити, зокрема, чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувались вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються.

Як вбачається з матеріалів справи, заявник звернулась до суду з метою встановлення факту родинних відносин між нею та її матір'ю, що необхідно для укладення між ними договору дарування нерухомого майна як членами сім'ї першого ступеня споріднення, відтак, встановлення даного юридичного факту має правове значення для заявниці.

Аналізуючи в сукупності наявні в матеріалах справи документи, які підтверджують особу ОСОБА_4, зокрема, зазначені в них дату та місце народження, відомості про укладення батьками заявниці шлюбу, зміну заявницею прізвища та заміну у зв'язку з цим її свідоцтва про народження, а також показання свідків, допитаних в судовому засіданні, судом встановлено, що ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_4, яка записана в свідоцтві про народження заявниці ОСОБА_1 як її матір, є однією і тією ж особою.

При цьому, зазначення в свідоцтві про народження заявниці по-батькові її матері як «ОСОБА_4», є наслідком відхилення від орфографічних норм при оформленні відповідних документів.

Враховуючи вказане, обставини, на які посилається заявник, знайшли своє підтвердження в судовому засіданні, відтак, заява є обґрунтованою та підлягає до задоволення.

Відповідно до ч. 7 ст. 294 ЦПК України, при ухваленні судом рішення у справах окремого провадження судові витрати не відшкодовуються, якщо інше не встановлено законом.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 4-5, 211, 293 ,294, 315-319, 352, 354-355 ЦПК України,

ВИРІШИВ:

Заяву ОСОБА_1, заінтересована особа ОСОБА_2, про встановлення факту родинних відносин - задовольнити.

Встановити факт, що ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, є матір'ю ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційну скаргу на рішення суду може бути подано до Київського апеляційного суду через Березанський міський суд протягом 30 (тридцяти) днів з дня його проголошення.

Суддя Р. М. Лялик