ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 грудня 2019 року

м. Харків

справа № 638/7103/19

провадження № 22-ц/818/5372/19

Харківський апеляційний суду складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого: Коваленко І.П.,

суддів: Овсяннікової А.І., Сащенка І.С.,

учасники справи:

позивач: Акціонерне товариство Комерційний банк «ПриватБанк»,

відповідач: ОСОБА_1 ,

розглянув в порядку спрощеного провадження в м. Харкові цивільну справу за позовною заявою Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення суми заборгованості за кредитним договором, за апеляційною скаргою Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» на заочне рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 19 серпня 2019 року, ухвалене суддею Семіряд І.В., -

ВСТАНОВИВ:

У травні 2019 року Акціонерне товариство Комерційний банк «Приватбанк» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення суми заборгованості за кредитним договором.

Позов мотивовано тим, що 08 липня 2008 року між ЗАТ КБ «ПриватБанк» (правонаступником якого є ПАТ КБ «ПриватБанк», правонаступником якого є АТ КБ «ПриватБанк») та ОСОБА_1 було укладено кредитний договір б/н, згідно умов якого останній отримав кредит у розмірі 5000грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі встановлених договором. Відповідач підтвердила свою згоду на те, що підписана заява разом з «Умовами та правилами надання банківських послуг» та «Тарифами банку», які викладені на банківському сайті www.privatbank.ua, складає між ним та Банком договір про надання банківських послуг, що підтверджується підписом у заяві. Свої зобов`язання за договором Банк виконав, надавши відповідачу кредитний у вказаному розмірі. Відповідач зобов`язання належним чином не виконував, у зв`язку з чим станом на 21 квітня 2019 року мається заборгованість в розмірі 109487,09грн., яка складається з: 49700,89грн. заборгованості за тілом кредиту; 25724,68грн. заборгованості за простроченим тілом кредиту; 28099,03грн. пені за прострочене зобов`язання, 510,72грн. пені за несвоєчасність сплати боргу на суму від 100грн.; 250грн. штраф (фіксована частина); 5201,77грн. штраф (процентна складова), яку Банк просить стягнути.

Представник АТ КБ «ПриватБанк» в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, надав суду заяву про розгляд заяви за його відсутності.

Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання також не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, причини неявки суду не повідомив.

Заочним рішенням Дзержинського районного суду м. Харкова від 19 серпня 2019 року позов АТ КБ «ПриватБанк» - задоволено частково.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ КБ «ПриватБанк» заборгованість за договором №б/н від 08 липня 2008 року по тілу кредиту 49700,89грн., сплачену суму судового збору в розмірі 872,10грн., а всього 50572,99грн.

Не погодившись із зазначеним рішенням, АТ КБ «ПриватБанк»звернувся з апеляційною скаргою, в якій, з посиланнями на невідповідність висновків суду обставинам справи та порушенням судом норм процесуального права, просить вказане рішення в частині відмови у задоволенні вимог про стягнення заборгованості з простроченого тіла та неустойки та ухвалити в цій частині нове, задовольнивши позовні вимоги Банку в повному обсязі.

Апеляційна скарга мотивована тим, що відповідач підписав анкету-заяву про приєднання умов та правил надання банківських послуг. До позовної заяви Банком було додано довідку про умови кредитування з використанням кредитки «Універсальна» 30 днів пільгового періоду, витяг з умов та правил надання банківських послуг. Даний договір відповідачем не оспорювався та недійсним не визнавався.

Банк просив стягнути з відповідача заборгованість за тілом кредиту, яка складається із двох частин: 49700,89грн. заборгованості за тілом кредиту та 25724,68грн. заборгованості за простроченим тілом кредиту.

Встановивши, що Банк надав відповідачу кредит, а відповідач його не повернув, суд першої інстанції не мав жодних підстав відмовляти у стягненні заборгованості по тілу кредиту, в т.ч. за простроченим тілом кредиту.

Щодо стягнення заборгованості з неустойки за користування кредитом, то Банк надав суду в т.ч. довідку про умови кредитування, яка підписана відповідачем, в якій сторони визначили розмір і порядок нарахування неустойки.

У заперечення на апеляційну скаргу відповідач ОСОБА_1 зазначає просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції залишити без змін. При цьому зазначив, що Витяг з тарифів та витяг з Умов та правил, на які посилається Банк, він не підписував, а тому їх не можна розцінювати як частину кредитного договору.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 01 листопада 2019 року відповідно до вимог ч.1 ст.369 ЦПК України розгляд справи призначено в порядку спрощеного провадження без повідомлення учасників справи.

Колегія суддів, вислухав суддю доповідача, дослідивши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги вважає, що скарга підлягає задоволенню.

Судовим розглядом встановлено та підтверджується наявними в матеріалах справи доказами, що 08 липня 2008 року ОСОБА_1 з метою отримання банківських послуг звернувся до АТ КБ «ПриватБанк», у зв`язку з чим підписав Заяву №б/н, згідно якої отримав кредит у розмірі 5000 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок.

У зв`язку з неналежним виконанням зобов`язань за кредитним договором станом на 21 квітня 2019 року за ним рахується заборгованість в розмірі 109487,09грн., яка складається з: 49700,89грн. заборгованості за тілом кредиту; 25724,68грн. заборгованості за простроченим тілом кредиту; 28099,03грн. пені за прострочене зобов`язання, 510,72грн. пені за несвоєчасність сплати боргу на суму від 100грн.; 250грн. штраф (фіксована частина); 5201,77грн. штраф (процентна складова).

Оскільки рішення суду оскаржується лише в частині відмови в задоволенні позовних вимог щодо стягнення заборгованості за простроченим тілом кредиту у сумі 25724,68грн. та пені в розмірі 28099,03грн. за прострочене зобов`язання, пені в розмірі 510,72грн. за несвоєчасність сплати боргу на суму від 100грн., то в іншій частині рішення суду колегією не переглядається.

Відмовляючи АТ КБ «ПриватБанк» у стягненні заборгованості за простроченим тілом кредиту у сумі 25724,68грн. та пені в розмірі 28099,03грн. за прострочене зобов`язання, пені в розмірі 510,72грн. за несвоєчасність сплати боргу на суму від 100грн., суд першої інстанції виходив з тих обставин, що підстав для стягнення цієї заборгованості не вбачається.

Проте, погодитись з таким висновком суду не можна.

Частиною першою статті 1054 ЦК України визначено, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.

Згідно зі статтею 1049 згаданого Кодексу позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками.

За змістом статей 525,526 ЦК України зобов`язання мають виконуватись належним чином та у встановлений строк. Одностороння відмова від виконання зобов`язань не допускається. Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином (стаття 599 ЦК України).

Відповідно до положень статей 610, 611, 625 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Боржник не звільняється від відповідальності у разі неможливості виконання ним грошових зобов`язань.

Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України).

Згідно із частиною першою статті 633 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги.

За змістом статті 634 цього Кодексу договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.

У переважній більшості випадків застосування конструкції договору приєднання його умови розроблює підприємець (в даному випадку АТ КБ «ПриватБанк»).

Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому з огляду на зміст статей 633,634 ЦК України можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений.

Умови надання споживчого кредиту фізичним особам з огляду на їх мінливий характер не можна вважати складовою кредитного договору, якщо вони не підписані та не визнаються позичальником, а також, якщо ці умови прямо не передбачені у заяві позичальника, яка безпосередньо підписана ним і лише цей факт може свідчити про прийняття позичальником запропонованих йому умов та приєднання як другої сторони до запропонованого договору.

Вказаний висновок щодо застосування норм викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 03 липня 2019 року у справі № 342/180/17 (провадження № 14-131цс19).

Прострочене тіло кредиту у сумі 25724,68 коп. це фактично отримані позичальником кошти, які у випадку неповернення коштів у встановлений законом строк певний платіж з тіла кредиту переноситься до простроченої заборгованості, а тому судом першої інстанції безпідставно відмовлено у стягненні цих сум.

Дані обставини щодо отримання та використання кредитних коштів відповідачем у відповідності до ст. 81 ЦПК України не спростовано.

Враховуючи, що фактично кредитні кошти згідно зазначеного обсягу кредитних зобов`язань відповідачем отримано, що свідчить про погодження відповідачем дій Банку щодо умов кредитування в цій частині, суд не вбачає підстав для відмови у стягненні простроченого тіла кредиту у сумі 25724,68грн.

Що стосується позовних вимог в частині стягнення пені, то колегія зазначає наступне.

Обґрунтовуючи позовні вимоги АТ КБ «ПриватБанк» надано довідку про умови кредитування та використання платіжної карти «Кредитка Універсальна» 30 днів пільгового періоду від 07 липня 2008 року, яка містить підпис відповідача, яким він підтверджує, що з фінансовими умовами надання платіжної картки він ознайомлений.

З даної довідки вбачається, що у разі несвоєчасного погашення заборгованості за кредитним договором розмір пені визначається наступним чином: пеня(1) - базова відсоткова ставка по договору/ 30 , яка нараховується за кожен день прострочення кредиту + пеня(2)- 1% від заборгованості, але не менш 10 грн./2$ в місяць, нараховується 1 раз на місяць за наявності прострочення за кредитом або відсоткам 5 та більше днів при виникненні прострочення на суму більше 50 грн/10$.

Згідно розрахунку заборгованості, розмір пені становить: пеня (1) 28099,03грн. та пеня (2) 510,72грн. Загалом 28609,75грн.

Враховуючи, що з порядком нарахування пені відповідач був ознайомлений, про що свідчить його підпис, даний розмір заборгованості за пенею підлягає стягненню з відповідача.

Згідно п.п.1,4 ч. 1 ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, та порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

За таких обставин, рішення суду підлягає скасуванню у частині відмови у стягненні простроченого тіла кредиту та пені з ухваленням в цій частині нового про задоволення даних позовних вимог.

Частинам 1, 2, 10, 13 ст.141 ЦПК України встановлено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи у разі часткового задоволення позову на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. При частковому задоволенні позову, у випадку покладення судових витрат на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, суд може зобов`язати сторону, на яку покладено більшу суму судових витрат, сплатити різницю іншій стороні. У такому випадку сторони звільняються від обов`язку сплачувати одна одній іншу частину судових витрат. Якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

Як вбачається з матеріалів справи, що Банком при поданні позовної заяви сплачено 1921грн. судового збору та за подання апеляційної скарги 2881,50грн, усього 4802,50грн.

Таким чином, з ОСОБА_1 на користь ПАТ КБ «ПриватБанк» підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору в розмірі 4563,37грн. (109487,09грн. заявлені позовні вимоги : 104035,32грн.(49700,89грн. + 54334,43грн.) задоволені позовні вимоги = 1,0524 частина задоволених позовних вимог; 4802,50грн. : 1,0524 = 4563,37грн.).

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374 ч. 1 п. 2, 376, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства комерційний банк «Приват Банк» - задовольнити.

Заочне рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 19 серпня 2019 року у частині відмови у задоволенні позову про стягнення заборгованості за простроченим тілом кредиту та пені - скасувати.

Ухвалити в цій частині нове рішення.

Стягнути з ОСОБА_1 (місце реєстрації: АДРЕСА_1 , ідентифікаційний код № НОМЕР_1 ) на користь Акціонерного товариства комерційний банк «Приват Банк» (юридична адреса: м. Київ, вул. Грушевського,будинок 1Д, ) заборгованість за простроченим тілом кредиту у сумі 25724,68грн. (двадцять п`ять тисяч гривень сімсот двадцять чотири гривні 68коп.) та пеню 28099,03грн. за прострочене зобов`язання, пеню 510,72грн. за несвоєчасність сплати боргу на суму від 100грн., а усього 54334,43грн. (п`ятдесят чотири тисячі гривень триста тридцять чотири гривні 43коп.).

Збільшити розмір судового збору стягнутого з ОСОБА_1 (місце реєстрації: АДРЕСА_1 , ідентифікаційний код № НОМЕР_1 ) на користь Акціонерного товариства комерційний банк «Приват Банк» (юридична адреса: м. Київ, вул. Грушевського,будинок 1Д, ) з 872,10грн. (вісімсот сімдесят двох гривень 10коп.)) до 4563,37грн. (чотирьох тисяч п`ятсот шістдесят трьох гривень 37коп.).

В іншій частині рішення суду залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 03 грудня 2019 року.

Головуючий І.П. Коваленко

Судді: А.І. Овсяннікова

І.С. Сащенко