Житомирський апеляційний суд
Справа №295/5398/19 Головуючий у 1-й інст. Перекупка І. Г.
Категорія 47 Доповідач Миніч Т. І.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 листопада 2019 року Житомирський апеляційний суд в складі:

головуючого судді: Миніч Т.І.

суддів: Трояновської Г.С.,

Павицької Т.М.

секретаря

судового засідання Ковальської Я.В.

за участі сторін

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Житомирі апеляційну скаргу ОСОБА_1

на рішення Богунського районного суду м.Житомира від 09 вересня 2019 року, ухвалене під головуванням судді Перекупки І.Г.

у цивільній справі № 295/3598/19 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про встановлення порядку користування земельною ділянкою, -

в с т а н о в и в:

У квітні 2019 року ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом. Просила визначити порядок користування присадибною земельною ділянкою АДРЕСА_1 , виділивши їй земельну ділянку площею 0.0313 га., відповідно до першого варіанту Висновку експертного дослідження №424/19 за результатами проведення земельно-технічного дослідження від 13.03.2019 року, оскільки її частка у праві власності на будинковолодіння складає 54/100 частин. В обґрунтування заявлених вимог зазначала, що вона правомірно заявляє вимогу про встановлення порядку користування присадибною земельною ділянкою для визначення в натурі (на місцевості) земельної ділянки, якою вона має право відособлено користуватися, щоб в подальшому не виникало спорів із співвласниками щодо використання спільної присадибної земельної ділянки. При цьому зазначала, що відповідач ОСОБА_1 не бажає укласти договір про встановлення порядку користування земельною ділянкою площею 0,0618 га., на якій розташовано будинковолодіння, що перебуває у власності позивача та ОСОБА_3 і ОСОБА_1 , за домовленістю між ними в нотаріальному порядку відповідно до фактичного користування або відповідно до варіантів порядку користування земельною ділянкою, які визначено згідно Висновку експертного дослідження № 424/19 за результатами, проведення земельно-технічного дослідження від 13.03.2019 року. За зверненням позивача землевпорядною організацією - ПП «Перша земельна агенція» 08.02.2019 було складено Угоду встановлення меж присадибної земельної ділянки АДРЕСА_1 та про порядок користування присадибною земельною ділянкою, яка була погоджена ОСОБА_3 та позивачем. Однак ОСОБА_1 зазначений документ розподілу земельної ділянки по фактичному користуванню підписати відмовилась. Позивачем та ОСОБА_3 08.02.2019 року було підписано заяву, посвідчену в нотаріальному порядку, що між ними досягнуто згоди про порядок користування присадибною земельною ділянкою згідно Угоди встановлення меж присадибної земельної ділянки АДРЕСА_1 та про порядок користування присадибною земельною ділянкою. Однак, третя співвласниця ОСОБА_1 як суміжний землекористувач, підписати зазначений документ відмовилась.З огляду на конфігурацію земельної ділянки, яка виділяється позивачу, є прийнятним, на думку позивача, встановлення порядку користування відповідно до першого варіанту Висновку експертного дослідження №424/19 за результатами проведення земельно-технічного дослідження від 13.03.2019 року. Проте, згоди між сторонами щодо порядку користування земельною ділянкою не досягнуто, а тому в іншому, ніж в судовому порядку, спір не може бути вирішено.

Рішенням Богунського районного суду м. Житомира від 09 вересня 2019 року позов задоволено. Визначено порядок користування присадибною земельною ділянкою АДРЕСА_1 , виділено ОСОБА_2 , частка якої в праві власності на будинковолодіння складає 54/100 частин, земельну ділянку площею 0.0313 га, відповідно до першого варіанту Висновку експертного дослідження №424/19 за результатами проведення земельно-технічного дослідження від 13.03.2019 року. Цим же рішенням стягнуто з ОСОБА_3 , ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 витрати пов`язанні з проведенням земельно-технічного дослідження в розмірі 6006,00 грн. та судовий збір в розмірі 768,40 грн.

У поданій апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить зазначене рішення суду скасувати та ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог. На думку апелянта, рішення суду першої інстанції ухвалено з порушенням норм матеріального та процесуального права. Зокрема зазначає, що при ухваленні оскаржуваного рішення судом першої інстанції не було застосовано норми статті 89,103,104,105 Земельного Кодексу України. Крім того, вказує, що позивачка перебудувала дах на спільному будинку використавши пошкоджений покрівельний матеріал, чим порушила правила добросусідства і право користування земельною ділянкою апелянта, так як вода з даху заливає земельну ділянку якою вона користується. У зв`язку з вказаними неправомірними діями позивача ОСОБА_1 відмовляється підписувати угоду про порядок користування земельною ділянкою та не погоджується з оскаржуваним рішенням суду.

Розглянувши справу в межах доводів, викладених в апеляційній скарзі, суд вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

З матеріалів справи вбачається, що садиба АДРЕСА_1 в розмірі 54/100 частин належала матері позивача ОСОБА_4 . Рішенням виконавчого комітету Житомирської міської ради від 30.09.1958 року № 930 під будівництво житлового будинку АДРЕСА_1 було надано земельну ділянку 0.600 га. В 2010 році за будинковолодінням АДРЕСА_1 було закріплено земельну ділянку площею 0,618 га. - за результатами інвентаризації по матеріалах інвентаризації земельних ділянок для будівництва та обслуговування жилих будинків та господарських будівель та згідно рішення Житомирської міської ради земельну ділянку площею 0.0313 га. було передано у приватну власність матері позивача ОСОБА_4 .

Згідно Свідоцтва про право на спадщину за законом від 15.12.2011 року, посвідченого державним нотаріусом Другої Житомирського державної нотаріальної контори Бочелюк В., за реєстраційним номером 3-827, ОСОБА_2 , належить 54/100 частини житлового будинку АДРЕСА_1 , яка фактично виділена в користування у вигляді квартири, якій присвоєно №1, згідно експлікації інвентаризаційної справи на будинковолодіння, що підтверджується Технічним паспортом на садибний індивідуальний житловий будинок від 09.08.2018 року.

Співвласнику садиби ОСОБА_3 належить 16/100 частин житлового будинку АДРЕСА_1 , яка фактично виділена в користування у вигляді квартири, якій присвоєно №2.

Співвласниці садиби ОСОБА_1 належить 30/100 частин житлового будинку АДРЕСА_1 , яка фактично виділена в користування у вигляді квартири, якій присвоєно №3.

ОСОБА_2 , користується жилими та підсобними приміщеннями, які визначено в технічному паспорті, виготовленому КП "Житомирське обласне міжміське бюро по технічній інвентаризації" Житомирської обласної ради 09.08.2018 року, в межах квартири АДРЕСА_2 , а саме: приміщенням веранди, площею 5,8 кв. м, позначеним на плані цифрою - 1-1; приміщенням коридору, площею 5,7 кв.м, позначеним на плані цифрою - 1-2; приміщенням кухні, площею 7,1 кв.м, позначеним на плані цифрами - 1-3; приміщенням жилої кімнати, площею 19,9 кв.м, позначеним на плані цифрами - 1-4, приміщенням жилої кімнати, площею 10,6 кв.м, позначеним на плані цифрами - 1-5, приміщенням санвузла; площею 3.9 кв.м, позначеним на плані цифрами 1-6, загальною площею 53,0 кв.м, також господарськими будівлями та спорудами: літньою кухнею, позначеною на плані літерою - Б та б, хлівом позначеним на плані літерою - Б; хлівом позначеним на плані літерою - Е і З; та огорожею № 2-3.

Статтею 158 ЗК України визначено, що земельні спори вирішуються судами, органами місцевого самоврядування та центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин.

Відповідно до ч.4 ст.120 ЗК України, у разі набуття права власності на жилий будинок, будівлю або споруду кількома особами право на земельну ділянку визначається пропорційно до часток осіб у праві власності жилого будинку, будівлі або споруди.

Пунктом 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 16.04.2004 N7 «Про практику застосування судами земельного законодавства при розгляді цивільних справ» у справах за позовом учасників спільної власності на землю про встановлення порядку володіння й користування спільною земельною ділянкою, на якій розташовані належні їм жилий будинок, господарські будівлі та споруди, суд з`ясовує і враховує можливість нормального користування будинком і здійснення догляду за ним, розташування господарських будівель, споруд, необхідність зведення будівель, розташування плодово-ягідних насаджень співвласників, можливість проходу з вулиці на подвір`я тощо. Враховуються також вимоги санітарних правил і правил протипожежної безпеки. В разі неможливості перенесення співвласником господарських будівель і насаджень на надану в його користування частину ділянки суд має обговорити питання про відповідну грошову компенсацію. При пред`явленні вимог кожним з учасників спільної власності про встановлення порядку користування спільною земельною ділянкою суд може залишити в спільному користуванні лише ділянки, роздільне користування якими встановити неможливо.

Вирішуючи спір, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про можливість встановити порядок користування присадибною земельною ділянкою, площею 0.0313 га, відповідно до першого варіанту Висновку експертного дослідження №424/19 за результатами проведення земельно-технічного дослідження від 13.03.2019 року, який є невід`ємною частиною даного рішення суду.

При цьому судом враховані інтереси всіх співвласників будинковолодіння.

Розмір земельних ділянок, що виділяються співвласникам, відповідають розміру їх часток у будинку.

Доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують та на їх правильність не впливають. Вирішення спору щодо перебудов, на що посилається апелянт, виходять за межі вимог, заявлених в даній справі.

За наведених обставин підстав для зміни чи скасування оскаржуваного рішення апеляційний суд не вбачає, оскільки воно постановлено судом із додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст.258,259,367,374,375,381-384 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Богунського районного суду м. Житомира від 09 вересня 2019 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту постанови.

Головуючий: Судді:

Повний текст постанови складений 29.11.2019 року.