Справа №560/88/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 березня 2019 року Дубровицький районний суд Рівненської області у складі:

головуючого - судді Отупор К.М.,

за участю секретаря судового засідання Волкодав А.А.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в місті Дубровиця за правилами загального позовного провадження справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

в с т а н о в и в:

Позивач ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до відповідача ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Свої вимоги мотивує тим, що 26 серпня 2016 року між нею та відповідачем був укладений шлюб, що зареєстрований Людинською сільською радою Дубровицького району Рівненської області, про що складено відповідний актовий запис №6. Від даного шлюбу сторони мають дитину: ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1. З моменту укладення шлюбу відносини між сторонами почали поступово погіршуватись, що відобразилось на їхніх стосунках. Підставами для цього стала втрата взаємопорозуміння, почуттів, виникнення обопільної неприязні та розчарування. Відповідач не здатен підтримувати моральну атмосферу в сім'ї та піклуватись про побудову сімейних відносин на почуттях взаємної любові, поваги, дружби, взаємодопомоги. Такі обставини почали відображатися на міцності їхніх сімейних стосунків, що в свою чергу призвело до фактичного розпаду сім'ї.

Позивач в судове засідання не з'явилася, подавши до суду заяву про розгляд справи без її участі, позов підтримує частково. Просить суд вимогу щодо визначення місця проживання дитини залишити без розгляду та після розірвання шлюбу залишити їй прізвище, яке вона мала у шлюбі.

Відповідач в судове засідання не з'явився, подавши до суду заяву, в якій просить суд розглядати справу без його участі, позов визнає.

Суд проводить підготовче засідання у відсутності учасників справи та відповідно до частини 3 статті 200 Цивільного процесуального кодексу України вважає за можливе за його результатами ухвалити рішення, оскільки відповідач визнав позов.

Відповідно до частини 2 статті 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу, розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, прийшов до переконання, що позов слід задовольнити з таких підстав.

Судом встановлено, що сторони перебувають у шлюбі з 26 серпня 2016 року. Шлюб зареєстровано Людинською сільською радою Дубровицького району Рівненської області, про що складено відповідний актовий запис №6. Дана обставина стверджується оригіналом свідоцтва про шлюб серії І-ГЮ №115906 від 26 серпня 2016 року (а.с.4).

Від даного шлюбу сторони мають дитину: ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1, що підтверджується копією свідоцтва про народження (а.с.5).

Відповідно до положень статті 51 Конституції України, частини 1 статті 24 Сімейного кодексу України, шлюб ґрунтується на добровільній згоді жінки та чоловіка, примушення жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Згідно із положеннями пункту 3 частини 2 статті 18, статті 51, частини 3 статті 56, частини 1 статті 110 Сімейного кодексу України, дружина і чоловік мають рівне право на повагу до своєї індивідуальності, своїх звичок та уподобань, при цьому способом захисту сімейних прав та інтересів, у тому числі, є право на припинення шлюбних відносин шляхом пред'явлення до суду позову про розірвання шлюбу одним із подружжя.

Судом встановлено, що за час сімейного життя у сторін склалася обстановка, що виключає можливість спільного проживання, почуття любові та поваги один до одного між сторонами втрачено, фактичні шлюбні відносини між ними припинені, примирення між подружжям та збереження сімї не можливо, так як це буде суперечити інтересам та волі обох сторін.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що сім'я розпалася остаточно і шлюб існує формально.

Беручи до уваги, що шлюб - це добровільний союз чоловіка та жінки, а сторони зберегти сім'ю не бажають, суд з урахуванням того, що розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка, після розірвання шлюбу не будуть порушені їхні особисті і майнові права, враховуючи відсутність обставин, що перешкоджають розірванню шлюбу, передбачених частиною 2 статті 110 Сімейного кодексу України, вважає за необхідне позов про розірвання шлюбу задовольнити.

Відповідно до статті 113 Сімейного кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище, а тому прізвище позивача надалі слід іменувати "Дячук".

Відповідно до вимог статті 141 Цивільного процесуального кодексу України, судовий збір підлягає стягненню з відповідача на користь позивача.

Тому, на підставі викладеного, керуючись статтями 104, 105, 110, 112, 113 Сімейного кодексу України, статтями 12, 81, 141, 200, 247, 264, 265, 352, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд-

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити.

Шлюб ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрований 26 серпня 2016 року Людинською сільською радою Дубровицького району Рівненської області, про що складено відповідний актовий запис №6 - розірвати.

Після розірвання шлюбу прізвище позивача надалі іменувати - "Дячук".

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, уродженця та жителя ІНФОРМАЦІЯ_3, ідентифікаційний номер НОМЕР_1 на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4, жительки с. Рудня, вул. Шевченка, 7, Дубровицького району Рівненської області, ідентифікаційний номер НОМЕР_2, понесені нею судові витрати з оплати судового збору у розмірі 704,80 грн. (сімсот чотири гривні 80 копійок).

Позовну вимогу щодо визначення місця проживання неповнолітньої дитини - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 - залишити без розгляду.

Рішення може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Рівненського апеляційного суду.

У відповідності до підпункту 15.5) пункту 15 Розділу ХІІІ Перехідних Положень Цивільного процесуального кодексу України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Суддя: підпис.

З оригіналом згідно.

Суддя Дубровицького

районного суду ОСОБА_4