Справа № 305/2120/19
Провадження по справі 2/305/809/19
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"15" листопада 2019 р. Суддя Рахівського районного суду Закарпатської області Марусяк М. О. ознайомившись з матеріалами позовної заяви за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Ясінянської селищної ради, ОСОБА_3 про визнання недійсним та скасування рішення Ясінянської селищної ради від 26.01.2010 за № 1551 та зобов"язання затвердити технічну документацію із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , звернулися в суд з позовом до Ясінянської селищної ради, ОСОБА_3 про визнання недійсним та скасування рішення Ясінянської селищної ради від 26.01.2010 за № 1551 та зобов"язання затвердити технічну документацію із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі.

Під час вивчення матеріалів справи виявлено обставини, які свідчать про недодержання позивачем вимог, передбачених законом для звернення до суду і які перешкоджають відкриттю провадження у справі та дають підстави для залишення зазначеної позовної заяви без руху.

У відповідності до ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Позивачами, всупереч ч.3 ст.175 ЦПК України, не зазначено:

- повне найменування відповідача та ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України;

- підтвердження про те, що ними не подано іншого позову до цих же відповідачів з тим самим предметом та з тих самих підстав;

- попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вони понесли і які очікують понести у зв`язку із розглядом справи.

Згідно ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ст.ст. 3, 4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством. Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою сплачується судовий збір у розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0.4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За подання до суду заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою справляється судовий збір в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 1 січня 2019 року, відповідно до Закону України "Про державний бюджет України на 2019 рік" складає 1921 гривню.

Разом з цим, згідно ст.6 ЗУ "Про судовий збір" у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Як вбачається з позову, позивачами заявлено 2 позовні вимоги немайнового характеру.

Позивач, ОСОБА_1 , сплатила судовий збір у розмірі 768,40 гривень за подання однієї позовної вимоги немайнового характеру.

Разом з тим, позивачем не сплачено судовий збір у розмірі 768,40 гривень за другу позовну вимогу немайнового характеру.

Крім того, одним із позивачів, ОСОБА_2 , всупереч ч.2 ст.175 ЦПК України, не підписано позовну заяву. Замість нього позовну заяву підписала громадянка ОСОБА_1 .

Відповідно до ч.2 ст.175 ЦПК України, позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Згідно вимог ч.ч. 1, 2 ст. 60 ЦПК України, представником у суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

З матеріалів поданої позовної заяви, враховуючи предмет і підставу позову, категорію справи, обсяг і характер доказів, доданих до позовної заяви, складність справи з урахуванням конкретних обставин справи, вбачається, що справа не являється малозначною.

Частиною 1 статті 6 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" суди здійснюють правосуддя на основі Конституції і законів України та на засадах верховенства права.

Доступність правосуддя для кожної особи забезпечується відповідно до Конституції України та в порядку, встановленому законами України (ч.3 ст.7 ЗУ "Про судоустрій і статус суддів") .

Положеннями ст.ст. 9, 10 ЗУ "Про судоустрій і статус суддів" встановлено, що правосуддя в Україні здійснюється на засадах рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом незалежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, мовних та інших ознак. Суд створює такі умови, за яких кожному учаснику судового процесу гарантується рівність у реалізації наданих процесуальних прав та у виконанні процесуальних обов`язків, визначених процесуальним законом. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав та особи, яка надає правничу допомогу. Для надання професійної правничої допомоги діє адвокатура. Забезпечення права на захист від кримінального обвинувачення та представництво в суді здійснюються адвокатом, за винятком випадків, установлених законом.

Відповідно до ст. 8 Конституції України - Конституція України має найвищу юридичну силу. Закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй. Норми Конституції України є нормами прямої дії.

Згідно ст. 59 Конституції України кожен є вільним у виборі захисника своїх прав.

Статтею 131-2 Конституції України регламентовано, що для надання професійної правничої допомоги в Україні діє адвокатура. Виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення. Законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Підпунктом 11 пункту 16-1 Перехідних положень Конституції України, передбачено, що представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року.

Відтак, з 1 січня 2019 року представництво в судах першої інстанції, за винятком трудових спорів, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) здійснюється виключно адвокатами та законними представниками.

Стаття 59 ЦПК України дає визначення поняття законних представників. Згідно ч.ч. 1, 2 вказаної статті, права, свободи та інтереси малолітніх осіб віком до чотирнадцяти років, а також недієздатних фізичних осіб захищають у суді відповідно їхні батьки, усиновлювачі, опікуни чи інші особи, визначені законом. Права, свободи та інтереси неповнолітніх осіб віком від чотирнадцяти до вісімнадцяти років, а також осіб, цивільна дієздатність яких обмежена, можуть захищати у суді відповідно їхні батьки, усиновлювачі, піклувальники чи інші особи, визначені законом. Суд може залучити до участі в таких справах неповнолітню особу чи особу, цивільна дієздатність якої обмежена.

З матеріалів справи встановлено, що позивач ОСОБА_2 , не являється малолітньою, неповнолітньою, недієздатною чи обмежено дієздатною особою.

При цьому, у Єдиному реєстрі адвокатів України (https://erau.unba.org.ua/) відсутні відомості про те, що ОСОБА_1 є адвокатом.

З огляду на викладені вище вимоги чинного законодавства, громадянка ОСОБА_1 не наділена правом представляти інтереси ОСОБА_2 в суді, в тому числі підписувати від його імені позовну заяву.

У відповідності до ч.1 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додерження вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.185 ЦПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Ясінянської селищної ради, ОСОБА_3 про визнання недійсним та скасування рішення Ясінянської селищної ради від 26.01.2010 за № 1551 та зобов"язання затвердити технічну документацію із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі - залишити без руху, надавши позивачам, для усунення недоліків, семиденний строк з дня отримання ними ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Повідомити позивачам, що в разі невиконання ухвали про залишення позовної заяви без руху у встановлений суддею строк, суддя у відповідності до ч.5 ст.185 ЦПК України, не пізніше п`яти днів з дня закінчення строку на усунення недоліків повертає позовну заяву і додані до неї документи.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Рахівського районного суду: Марусяк М.О.