Провадження № 2-ві/522/36/19
УХВАЛА

21 червня 2019 року м. Одеса

Приморський районний суд м. Одеси

у складі головуючого судді Домусчі Л.В.,

за участі секретаря судового засідання - Вадуцкої В.І.,

розглянувши у судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про відвід головуючої судді Чернявської Л.М. у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання недійсним та скасування заповіту, який складено 14.10.2000 року ОСОБА_4 , померлим ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Приморського районного суду м. Одеси (с. Чернявської Л.М.) знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання недійсним та скасування заповіту, який складено 14.10.2000 року ОСОБА_4 , померлим ІНФОРМАЦІЯ_1 ..

19 червня 2019 року позивачка звернулась до суду з заявою про відвід, в порядку п. 5 ч.1 ст. 36 ЦПК України, в якій просила відвести суддю Чернявську Л.М. від розгляду справи та передати справу на новий авторозподіл до любого іншого судді з метою уникнення підстав для впливу на суд і збереження ії права на справедливий, неупереджений розгляд її справи з метою ефективного захисту порушених прав.

Дану заяву мотивувала тим, що інтереси відповідача ОСОБА_3 у справі представляє адвокат Григор`єв В.В., який поводить себе в судових засіданнях всупереч вимогам Закону України «Про адвокатуру» та Правилам адвокатської етики, у зв`язку з чим позивачі у справі вимушені звернутися зі скаргою на дії адвоката до Кваліфікаційної дисциплінарної комісії адвокатів.

Адвокат Григор`єв В.В. кожне судове засідання здійснював тиск на суддю Чернявську Л.М. Шляхом викрикування погроз в її бік, робив усе, щоб вона відмовляла у задоволені клопотань позивачів, а коли ці клопотання обґрунтовано задовольнялись судом, вербувались необхідні для повторного та всебічного розгляду справи докази, адвокат починав кричати на суддю та позивачів, обґрунтовуючи свої дії, нібито порушенням строків розгляду справи, порушенням прав його довірительки.

Докази у справі збиралась поступово, витребовувались з нотаріальної контори та нотаріального архіву, тому у суду не було об`єктивної можливості провести попереднє судове засідання протягом 60 днів.

Під час останнього судового засідання, яке відбулось 11 червня 2019 року, позивачі заявили клопотання про призначення у справі судової почеркознавчої експертизи справжності підпису на заповіті, який залишив батько позивачів.

Адвокат Григорьєв В.В. надав суду письмові пояснення, повністю перекрутив заяву позивачів і за допомогою крику, створення ненормальної обстановки судового засідання та морального тиску на суддю Чернявську Л.М. сприяв тому, що суддя прийняла до уваги перекручені пояснення адвоката Григорєва В.В. і відмовила у задоволені обґрунтованого клопотання позивачів про призначення у справі почеркознавчої експертизи.

Позивачі були обурені тим, що їх позбавляють права на справедливий суд і незаконно позбавили права на отримання доказів у справі, які неможливо замінити будь-якими іншими доказами, адже проведення експертизи у справі є єдиний шанс доказати обґрунтованість позовних вимог про визнання заповіту недійсним.

Заявник вважає, що поведінка адвоката Григорєва В.В., постійні крики у судових засіданнях сприяли тому, що суддя висловила свою думку у справі ще до переходу розгляду справи по суті, сказав, що їй все зрозуміло і вона не сумнівається у справжності заповіту, що свідчить про її упередженість у справі, формального підходу до розгляду справи та відсутності будь-якої об`єктивності. Таким чином, на думку заявниці, некоректна поведінка представника відповідача адвоката Григорєва В.В., дуже наполегливе та безпідставне переконання у відсутності необхідності витребувати докази та призначити експертизу, погрози написання скарг на суддю Чернявську Л.М ., збуджування психічної активності судді, зробили свою «чорну справу» і сприяли тому, що суддя прийняла необґрунтоване рішення про відмову у призначенні у справи судової експертизи.

За таких обставин, на думку заявника, є обґрунтовані сумніви у тому, що суддя Чернявська Л.М. із-за погроз в її бік закидати її скаргами не може прийняти об`єктивне рішення у справі і надасть необґрунтовані переваги на бік відповідача і відмовить у задоволені позову про визнання заповіту недійсним, адже раз експертизи не має, то й доказів недійсності заповіту немає.

Ухвалою суду від 19.06.2019 року (с. Чернявська Л.М.) заяву ОСОБА_1 про відвід судді Приморського районного суду міста Одеси Чернявської Л.М. було визнано необґрунтованою та провадження у справі було зупинено до вирішення питання заявою про відвід судді Приморського районного суду міста Одеси Чернявської Л.М..

У порядку авторозподілу заява про відвід головуючого судді надійшла до провадження судді Домусчі Л.В. 20 червня 2019 року.

Пунктами сьомим та восьмим статті 40 ЦПК визначено, що питання про відвід судді має бути розглянуто не пізніше двох днів з дня надходження заяви, без повідомлення учасників справи.

Ознайомившись із заявою ОСОБА_1 про відвід головуючої судді Чернявської Л.М., суд приходить до висновку про необґрунтованість заявленого відводу, з наступних підстав.

Відповідно до вимог ч.1 ст.36 ЦПК суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Також, підставами відводу (самовідводу) законодавець визначив недопустимість повторної участі судді в розгляді справи (ст.37 ЦПК), та неможливість входження до складу суду осіб, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя (п.3 ст.46 ЦПК).

За умовами ч.3 ч.4 ст.39 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим, а заявник зобов`язаний надати докази упередженості судді у випадку наявності обставин, що викликають сумніви в неупередженості або об`єктивності судді (ч.5 ст.36 ЦПК України).

Частина 1 статті 6 Конвенції містить вимоги щодо неупередженості суду. Так, Європейський суд з прав людини розрізняє чи в конкретній справі існує яке-небудь переконання або особиста зацікавленість даного судді та вимоги, чи суддя забезпечує достатню гарантію, щоб виключити підозру в цьому. Крім того, згідно принципу, який є стабільним, суд має бути неупередженим і безстороннім.

З огляду на це, навіть зовнішні прояви можуть мати певну важливість або, іншими словами, "правосуддя повинно не тільки чинитися, повинно бути також видно, що воно чиниться" (рішення у справі "Де Куббер проти Бельгії" ("De. Belgium"), від 26 жовтня 1984 року, п.26).

Важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти в громадськість у демократичному суспільстві (рішення у справі "Ветштайн проти Швейцарії" та рішення у справі "Кастілло Альгар проти Іспанії", від 28 жовтня 1998 року, п.45).

У справі "П`єрсак проти Бельгії" Європейський суд з прав людини висловив позицію, згідно з якою, незважаючи на той факт, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередженості, або, навпаки, її наявність може бути перевірено різноманітними способами провів розмежування між суб`єктивним підходом, який відображає особисте переконання громадянина у конкретній справі, та об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу. Таким чином, на основі вищезазначеного, слід зробити висновок, що при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект.

Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі "Хаушильд проти Данії" зазначається, що Європейському суду з прав людини не потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного.

Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, але якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу достатньо заяви сторони про сумнів в об`єктивному розгляді справи.

Як вбачається з ухвали суду від 19.06.2019 року, 20 липня 2018 року ОСОБА_1 , ОСОБА_2 звернулись до суду з позовом до ОСОБА_3 про визнання недійсним та скасування заповіту.

Ухвалою судді від 02 серпня 2019 року по справі відкрито провадження по справі та призначений розгляд справи в загальному порядку.

Розгляд справи у підготовчому засіданні неодноразово був відкладений, в зв`язку з витребуванням доказів та інших процесуальних питань.

Так, в ході проведення підготовчого провадження позивачкою заявлено клопотання про призначення експертизи.

Ухвалою Приморського районного суду міста Одеси від 11 червня 2019 року відмолено у задоволенні клопотання представника ОСОБА_1 про призначення судової експертизи.

Між тим, заявником не зазначені процесуальні порушення, які дають підстави для сумнівів в неупередженості головуючого по справі.

Не згода заявника із процесуальним рішення судді не свідчить про наявність підстав сумніватись в об`єктивності судді, окрім того, в даному випадку передбачено право сторони на апеляційне оскарження відповідного рішення (ухвали) судді.

Так, у висновку №3 Консультативної ради європейських суддів щодо принципів та правил, які регулюють професійну поведінку суддів, зокрема, питання етики, несумісної поведінки та безсторонності, зазначено, що за загальним принципом судді повинні персонально бути повністю звільненими від відповідальності стосовно претензій, що пред`являються їм у зв`язку з добросовісним здійсненням ними своїх функцій. Судові помилки щодо юрисдикції чи процедури судового розгляду і визначенні чи застосуванні закону, здійсненні оцінки свідчень повинні вирішуватися за допомогою апеляції.

Із заяви про відвід вбачається, що підставою для відводу судді заявник зазначає сумніви у неупередженості, проте будь-яких доказів на підтвердження обставин викладених у заяві не надано, як і доказів упередженості судді у розгляді даної справи, а тому відсутні передбачені законом підстави для задоволення відводу.

Суд зазначає, що відвід повинен бути вмотивований - з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу. Якщо він не вмотивований, це є підставою для відмови у його задоволенні.

Між тим, дослідивши подану заяву, суд не вбачає підстав для відводу головуючого судді, визначених ст.36 ЦПК України, оскільки заявником не доведені обставини, що викликають сумніви у неупередженості або об`єктивності головуючої судді по справі № 522/12852/18 не надано жодних належних та допустимих доказів того, що с. Чернявська Л.М. здійснює будь-які дії, які можуть вплинути на об`єктивний та неупереджений розгляд даної справи.

Відповідно до ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ч.6 ст.81 ЦПК України, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Враховуючи вищевикладене, а також практику Європейського суду з прав людини, який неодноразово зазначав, що презумпція особистої неупередженості судді діє до тих пір, поки не доведено інше, суд вважає, що зазначені в заяві обставини, не викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді при вирішенні даної цивільної справи.

На підставі викладеного, суд прийшов до висновку про відсутність підстав для задоволення заяви ОСОБА_1 про відвід головуючої судді Чернявської Л.М. у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання недійсним та скасування заповіту, який складено 14.10.2000 року ОСОБА_4 , померлим ІНФОРМАЦІЯ_1 .

На підставі викладеного та керуючись ст. ст.35-40 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 від 19.06.2019 року про відвід головуючої судді Чернявської Л.М. у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання недійсним та скасування заповіту, який складено 14.10.2000 року ОСОБА_4 , померлим ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Повернути справу для продовження розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили із моменту її підписання суддею.

Суддя Домусчі Л.В.