Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/5884/19
Провадження № 2-з/711/80/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13.11.2019 м. Черкаси

Придніпровський районний суд міста Черкаси у складі:

головуючого судді Позарецької С.М.,

при секретарі судового засідання Осадчій А.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Придніпровського районного суду м. Черкаси заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач - ОСОБА_1 звернувся в Придніпровський районний суд м. Черкаси із позовом до ОСОБА_2 , в якому просить: визнати факт, що він ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 проживали разом однією сім?єю як чоловік і жінка без реєстрації шлюбу та вели спільне господарство в період з грудня 1996 року по березень 2017 року включно (з 2001 року за адресою: АДРЕСА_1 ); визнати спільною сумісною власністю ОСОБА_1 та ОСОБА_2 перепланування приміщень 1, 2, 7, 8 з добудовою підсобного приміщення до квартири; поділити вказане майно і визнати за ОСОБА_1 та ОСОБА_2 право власності по 1/2 частині спільного сумісного майна, а саме - приміщень 1, 2, 7, 8 та добудову підсобного приміщення до квартири; визнати недійсним договір дарування квартири за адресою: АДРЕСА_1 , який посвідчений державним нотаріусом Першої черкаської державної нотаріальної конторою за № 1-4904 від 27.12.2018.

Ухвалою суду від 30.08.2019р. відкрито, прийнято до провадження дану справу та призначено її до розгляду за правилами загального позовного провадження. Проти такого порядку розгляду справи сторони не заперечували. До того ж, сторонам визначено строк для подання заяв по суті справи.

В підготовче засідання, що призначалось на 11.11.2019р., не з`явилась відповідач, а тому засідання відкладене на 14.01.2020 року на 10-00.

Крім того, позивач ОСОБА_1 11.11.2019 подав заяву про забезпечення позову, в якій зазначив, що за час проживання однією сім`єю ОСОБА_1 та ОСОБА_2 було придбано за спільні кошти квартиру АДРЕСА_2 та у подальшому зроблено ремонт і перепланування приміщень 1, 2, 7, 8 з добудовою підсобного приміщення до квартири.

27.12.2018 відповідно до довіреності № 864 від 10.08.2018, уповноважена особа від громадянки ОСОБА_2 , а саме громадянка ОСОБА_3 передала у власність (подарувала) зазначену вище спірну квартиру громадянину ОСОБА_4

До того ж, станом на сьогодні громадянка ОСОБА_3 з громадянином ОСОБА_4 неодноразово намагалися продати зазначену вище спірну квартиру.

Тому, у позивача є підстави вважати, що ця квартира, що є спільною сумісною власністю позивача та відповідача, без згоди позивача може бути відчужена на користь третіх осіб та у разі невжиття заходів забезпечення позову може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Таким чином, заявник просить суд накласти арешт на квартиру АДРЕСА_2 .

Відповідно до ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом без повідомлення учасників справи.

Судове засідання щодо вирішення питання про забезпечення позову проводиться без фіксування судового засідання звукозаписувальними технічними засобами, що відповідає вимогам ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Відповідно до ст.149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Під забезпеченням позову слід розуміти вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача, які гарантують реальне виконання судового рішення, прийнятого за його позовом.

Забезпечення позову необхідне у разі, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся.

Згідно з ч. 3 ст. 150 ЦПК України, заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Позов забезпечується, зокрема, накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб, забороною вчиняти певні дії, іншими заходами, необхідними для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів, якщо такий захист або поновлення не забезпечуються заходами, зазначеними у пунктах 1-9 цієї частини (п.п.1, 2, 10 ч. 1 ст. 150 ЦПК України).

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб?єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов?язаних з ним інших осіб з метою забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Відповідно до п. 4 роз`яснень постанови Пленуму ВСУ від 22.12.2006 № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» (діє на час розгляду цієї заяви), розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. При встановленні зазначеної відповідності слід враховувати, що вжиті заходи не повинні перешкоджати господарській діяльності юридичної особи або фізичної особи, яка здійснює таку діяльність і зареєстрована відповідно до закону як підприємець. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Під час вирішення питання щодо забезпечення позову, обґрунтованість позову не досліджується, адже питання обґрунтованості заявлених позовних вимог є предметом дослідження судом під час розгляду спору по суті і не вирішується ним під час розгляду заяви про забезпечення позову.

Як вбачається з матеріалів справи, позовна заява подана до суду 22.07.2019.

Після усунення недоліків позовної заяви, з врахуванням ухвали суду від 29.07.2019, - 30.08.2019 ухвалою суду вказану цивільну справу прийнято, відкрито провадження та призначено її до судового розгляду за правилами загального позовного провадження.

Враховуючи доводи, що викладені у позовній заяві, позивач вказує на наявність спору із відповідачкою, яка, як на його думку, без його згоди подарувала квартиру АДРЕСА_2 , в якій він проживає з її сином та, яка була придбана за спільні кошти, чим порушує та обмежує права позивача на належне останньому нерухоме майно (частку у майні).

Як зазначено у постанові Верховного Суду від 17.10.2018 по справі № 183/5864/17-ц, метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

За результатами розгляду заяви, аналізу доводів ОСОБА_1 , суд вважає, що заявником не наведено жодних об?єктивних даних та не надано належних та допустимих доказів, які б свідчили про те, що відповідачка ОСОБА_2 має намір чи вчиняє будь-які дії, які утруднять чи зроблять неможливим виконання рішення суду по цій справі. На час звернення ОСОБА_1 до суду з даним позовом, вказана квартира ще в грудні 2018 року була відчужена ОСОБА_2 ОСОБА_4

Саме по собі посилання у заяві на можливість відчуження нерухомого майна на користь третіх осіб з метою утруднення виконання рішення суду чи його невиконання, без наведення відповідного обґрунтування, не є достатньою підставою для задоволення такої заяви. При цьому, обгрунтованою підставою для забезпечення позову має бути існування очевидної загрози порушення законних прав та інтересів позивача у справі в разі невжиття заходів забезпечення позову. Існування загрози порушення прав позивача повинно мати очевидний та об?єктивний характер. Будь-яких доказів в обгрунтування необхідності застосування заходу забезпечення позову, заявником не наведено та не надано, при умові, що заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до цих дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб. Крім того, запропонований заявником вид забезпечення позову не є сумірним змісту заявлених позовних вимог.

Слід зазначити, що фактично заява ОСОБА_1 містить лише посилання на норми процесуального законодавства та доводи заявника. Суд вважає, що відповідна заява не підлягає до задоволення.

На підставі викладеного та, керуючись ст.ст. 149-154, 258-261, 353-355 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

У задоволенні заяви ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання, зазначене в позовній заяві: АДРЕСА_1 ) про забезпечення позову,- відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття рішення суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга подається до Черкаського апеляційного суду через Придніпровський районний суд м. Черкаси. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання. Учасник справи, якому ухвала не була вручена в день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Повне судове рішення складено 13.11.2019.

Головуючий: С. М. Позарецька