ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/3015/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"06" лютого 2019 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі головуючого судді Трусової Т.О. з секретарем судового засідання Кримчук Я.Р., розглянувши в судовому засіданні в м. Києві в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ спільного майна подружжя,

В С Т А Н О В И В:

У жовтні 2017 р. ОСОБА_2 (далі по тексту - ОСОБА_2, позивач) звернулася до суду з позовом до ОСОБА_3 (далі по тексту - ОСОБА_3, відповідач) про поділ спільного майна подружжя.

Ухвалою від 30.11.2017 суд відкрив провадження у справі та призначив справу до судового розгляду.

Учасники справи в судове засідання не з'явилися, заява про розгляд справи за відсутності позивача до суду не надходила.

Неявка учасників справи є підставою для розгляду справи без фіксування судового процесу технічним засобом.

Вивчивши матеріали справи, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви ОСОБА_2 без розгляду.

Так, відповідно до пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позовну заяву без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез'явлення не перешкоджає розгляду справи.

Справа призначалася до розгляду в судовому засіданні неодноразово, з викликом сторін в установленому законом порядку.

Судові виклики позивача та представника позивача в судові засідання 16.10.2018 та 06.02.2019 були здійснені рекомендованою кореспонденцією, однак поштові відправлення повернулися до суду із відміткою за закінченням встановленого строку зберігання.

Згідно ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Рішеннями Європейського суду визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

З огляду на викладене наявні підстави вважати, що позивач ОСОБА_2 була повідомлена про розгляд справи належним чином.

Враховуючи, що позивач повторно не з'явився в судове засідання та не надав заяву про розгляд справи за його відсутності, суд дійшов висновку про те, що він повторно не з'явився в судове засідання без поважних причин.

Отже зважаючи на встановлені обставини, вищенаведені положення цивільно процесуального закону та практику Європейського суду з прав людини, суд вбачає підстави для залишення позову без розгляду.

Керуючись ч. 5 ст. 223, п. 3) ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ спільного майна подружжя залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва протягом п'ятнадцяти днів з дня складення повної ухвали. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга на ухвали суду подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя:

Повна ухвала складена 6 лютого 2019 р.