ЖОВТНЕВИЙ РАЙОННИЙ СУД
Миколаївської області
Справа №477/1127/19
Провадження №2/477/663/19
24 червня 2019 року Жовтневий районний суд Миколаївської області
у складі: головуючого у справі судді Глубоченка С.М.
за участі секретаря судових засідань Оселедченко Д.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Миколаєві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3
про визнання особи такою,
що втратила право користування житловим приміщенням,
13 травня 2019 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із позовною заявою, в якій просить визнати відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 такими, що втратили право користування житловим приміщенням, зокрема, житловим будинком, який розташований в АДРЕСА_1 .
В обґрунтування позову зазначив, що він є власником житлового будинку АДРЕСА_1 , в якому зареєстровані відповідачі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 . У зв`язку з тим, що відповідачі не проживають в належному йому житловому будинку з 2016 року, тому втратили право на користування ним.
Позивач в судове засідання не з`явився, надіслав заяву в якій позовну заяву підтримав в повному обсязі з підстав, викладених в ній, просив її задовольнити та не заперечував проти ухвалення судом заочного рішення.
Відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 у судове засідання не з`явились, про дату, час і місце судового засідання повідомлені належним чином, причини неявки в судове засідання не повідомили, відзив не подали.
Ухвалою суду від 24 червня 2019 року постановленою без виходу суду до нарадчої кімнати, постановлено розгляд справи здійснювати в заочному порядку за правилами спрощеного позовного провадження.
Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини.
Відповідно до Постанови Верховної Ради України від 19 травня 2016 року №1377-VІІІ «Про перейменування окремих населених пунктів та районів» Жовтневий район Миколаївської області перейменовано на Вітовський район.
Згідно договору купівлі-продажу від 26 червня 2019 року, зареєстрованого на товарній біржі «НерухомістьМиколаїв», ОСОБА_1 на праві власності належить житловий будинок АДРЕСА_1 (а.с.8).
21 вересня 2017 року рішенням Жовтневого районного суду Миколаївської області вказаний договір купівлі-продажу визнано дійсним, рішення набрало законної сили 03 жовтня 2017 року (а.с.9-10).
Відповідно до відомостей, що містяться у довідках Воскресенської селищної ради Вітовського району Миколаївської області від 22 травня 2019 року №1214/02-54 відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 зареєстровані але не проживають в будинку АДРЕСА_1 (а.с.22,23).
Згідно акту обстеження факту проживання від 07 лютого 2019 року відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 в спірному житловому будинку не проживають з 2016 року, особистих речей не зберігають (а.с.37).
Спірний житловий будинок не має правового статусу державного або громадського житлового фонду, а відноситься до приватного житлового фонду, користування яким регламентується главою 6 ЖК України та відповідними нормами ЦК України.
Норми ЦК України регулюють правовідносини щодо проживання та втрати права на користування житлом, що є власністю громадян лише відносно членів сім`ї власника.
Так, відповідно до частини 2 статті 405 ЦК України член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
Главою 6 ЖК України не передбачено законодавчого врегулювання порядку втрати права користування житловим приміщенням, що є у власності громадянина.
Однак, у відповідності до приписів статей 71,72 ЖК України, наймач або члени його сім`ї можуть бути визнані в судовому порядку втратившими право на житлове приміщення, якщо вони без поважних причин не проживали більше 6 місяців в житловому приміщенні.
Ані норми ЦК України, ані норми ЖК України не регулюють цивільні відносини щодо порядку втрати права користування житловим приміщенням, що є у власності громадянина, особами, які не є членами сім`ї власника.
Згідно приписів статті 8 ЦК України, якщо цивільні відносини не врегульовані цим Кодексом, іншими актами цивільного законодавства або договором, вони регулюються тими правовими нормами цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, що регулюють подібні за змістом цивільні відносини (аналогія закону).
Отже, враховуючи відсутність правової норми, яка регулює спірні правовідносини, суд застосовує аналогію закону, зокрема положення частини 2 статті 405 ЦК України (як спеціальної норми).
Відповідно до вимог статей 319, 391 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд та має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.
Враховуючі викладені обставини, оцінивши докази в їх сукупності, суд вважає доведеним факт не проживання відповідачів у спірному будинку більше одного року без поважних причин і приходить до висновку про обґрунтованість позову, що є наслідком його повного задоволення.
Відповідно до статті 141 ЦПК України з відповідачів підлягає стягненню на користь позивача судовий збір, сплачений ними при поданні позову в сумі 768,40 грн в рівних долях.
Відповідно до статей 319, 391, 405 ЦК України, керуючись статтями 258, 259, 263, 265, 279, 280-282 ЦПК України,
Позов задовольнити повністю.
Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , такими, що втратили право користування жилим приміщенням будинком АДРЕСА_1 .
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 384,20 грн.
Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 384,20 грн.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У відповідності до підпункту 15.5 пункту 1 Перехідних положень ЦПК України в редакції від 03 жовтня 2017 року, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Повне найменування сторін:

позивач ОСОБА_1 , АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ;

відповідач ОСОБА_2 , зареєстрована за місцем проживання в АДРЕСА_1 ;

відповідач ОСОБА_3 , зареєстрована за місцем проживання в АДРЕСА_1 .

СУДДЯ С.М. ГЛУБОЧЕНКО