Провадження № 2/712/2553/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

з а о ч н е

29 листопада 2019 року Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:

головуючого судді Мельник І.О.

з участю секретаря Хоменко А.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження власністю,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження власністю. Позовні вимоги мотивує тим, що йому на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 13.08.2017 належить квартира АДРЕСА_1 , що становить 26/ АДРЕСА_2 квартири АДРЕСА_3 АДРЕСА_4 . Після одержання вказаної квартири у спадщину у ній було зареєстроване лише позивача. Вказує, що на даний час він вирішив продати належну квартиру та звернувся за допомогою до ріелтора. У процесі підготовки квартири до продажу з`ясувалося, що окрім місця проживання позивача, у ній також зареєстроване місце проживання ОСОБА_2 , який, будучи зареєстрованим у квартирі АДРЕСА_5 з 02.04.2004, ніколи не проживав за даною адресою. У зв`язку із тим, що позивач не може користуватися та розпоряджатися належною їй квартирою, він змушений звернутися до суду з даним позовом.

Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 16.10.2019 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження.

Позивач в судове засідання не з`явився, скерував до суду заяву, якою просив суд розглядати справ без його участі, позов підтримав в повному обсязі. Проти винесення заочного рішення не заперечував.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, причини неявки суду не відомі, з заявами до суду не звертався. Відзиву не направляв.

Суд, дослідивши надані докази в межах заявлених позовних вимог, вважає, що позов підлягає задоволенню за наступних підстав.

Судом встановлено, що на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 13.08.2017, виданого державним нотаріусом Першої черкаської державної нотаріальної контори Починок Ю.В., зареєстрованого в реєстрі за № 1-2519, ОСОБА_1 належить квартира АДРЕСА_1 , що становить 26/ АДРЕСА_2 квартири АДРЕСА_6 .

Як зазначив позивач у своєму позові, у процесі підготовки зазначеної квартири до продажу з`ясувалося, що окрім його місця проживання у ній, також, зареєстроване місце проживання ОСОБА_2 . Вказана обставина підтверджується довідкою від 07.09.2019 № 46, виданою Об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку «Родина 2009».

Крім того, з довідки вбачається, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований у квартирі АДРЕСА_5 з 02.04.2004, ніколи не проживав за даною адресою. Документи паспортної системи передані з РЕУ-6 в ОСББ «Родина 2009» у 2012 році.

Також з письмових пояснень сусідів ОСОБА_3 (зареєстрована з 04.06.2003 за адресою: АДРЕСА_7 ) та ОСОБА_4 (зареєстрована з 29.05.2009 за адресою: АДРЕСА_8 , к АДРЕСА_9 ), вбачається, що ОСОБА_2 за адресою:. АДРЕСА_10 ніколи не з`являвся і не проживав.

Статтею 41 Конституції України визначено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю; ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності; право приватної власності є непорушним.

За змістом ст. 150 ЖК України громадяни, які мають у приватній власності квартиру, користуються нею для особистого проживання і проживання членів їх сімей і мають право розпоряджатися цією власністю на свій розсуд: продавати, дарувати, заповідати, здавати в оренду, обмінювати, закладати, укладати інші не заборонені законом угоди.

Згідно з ч. 1 ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном.

Власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону (ч.ч. 1,2 ст. 319 ЦК України).

Відповідно до ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Згідно з ст.391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

Зазначена норма матеріального права визначає право власника, у тому числі житлового приміщення, будинку або квартири, вимагати будь-яких усунень свого порушеного права від будь-яких осіб будь-яким шляхом, який власник вважає прийнятним. Визначальним для захисту права на підставі цієї норми права є наявність у позивача права власності та встановлення судом наявності перешкод у користуванні власником своєю власністю. При цьому, не має значення, ким саме спричинено порушене право та з яких підстав.

Судом встановлено, що відповідач ОСОБА_2 , будучи зареєстрованим з 02.04.2004 в квартирі АДРЕСА_5 , з часу реєстрації у нійне проживає, за комунальні послуги не сплачує, не несе інших витрат по утриманню житлового приміщення, його особистих речей у квартирі не має.

Таким чином, позов про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 2-13, 76-83, 247, 258, 259, 280-283 ЦПК України, ст. ст. 316, 317, 319, 321, 391 ЦК України, суд,

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження власністю задовольнити.

Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , таким, що втратив право користування житловим приміщенням, а саме: квартирою АДРЕСА_1 , що становить 26/ АДРЕСА_2 квартири АДРЕСА_6 .

Рішення може бути оскаржено в загальному порядку до Черкаського апеляційного суду через місцевий суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом 30 днів з дня його проголошення.

Головуючий