Справа № 132/4233/18
Провадження № 2/132/105/19
27.02.2019 м. Калинівка
Калинівський районний суд Вінницької області у складі:
головуючого судді Гуцола М.П.
при секретарі Гордієнко А.М.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Калинівка Вінницької області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідачів Орган опіки та піклування при Калинівській РДА про визнання осіб такими, що втратили право на користування житловим приміщенням,
21.11.2018 р. до місцевого суду звернувся ОСОБА_1 із позовом до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 де просить визнати останніх такими, що втратили право користування житловим приміщенням, а саме будинком № 19-А по вул. Миру в с. Глинськ Калинівського району Вінницької області, так як за вказаною адресою не проживають з грудня 2016 року.
Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не зявився, у поданій письмовій заяві просить справу розглянути за його відсутності, на позовних вимогах наполягає, не заперечує проти винесення заочного рішення.
Відповідачі ОСОБА_2, ОСОБА_3 в судове засідання не зявились без поважних причин і не повідомили про причини своєї неявки, хоч належним чином були повідомлені про день розгляду справи.
Представник орган опіки та піклування при Калинівській РДА, начальник служби у справах дітей РДА ОСОБА_4 в судове засідання не зявився, однак згідно заяви просить слухати справу без його участі, при вирішенні позову покладається на розгляд суду.
Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не зявився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Тому зі згоди позивача суд вважає можливим провести заочний розгляд справи у відсутність сторін та ухвалити заочне рішення у справі, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступних підстав:
позивач ОСОБА_1 є власником будинку № 19-А по вул.Миру в с.Глинськ Калинівського району Вінницької області. Право власності на зазначене майно зареєстроване за позивачем КП «Вінницьким обласним обєднаним бюро технічної інвентаризації 13.11.2007 року за № 92.
З 26.01.2010 року позивач перебував у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_2, рішенням Калинівського районного суду від 14.12.2016 року по справі № 132/3260/16ц шлюб було розірвано.
З грудня 2016 року відповідачка ОСОБА_2 разом зі своєю неповнолітньою дочкою від попереднього шлюбі ОСОБА_3 у житловому будинку позивача не проживають, місце їх проживання позивачу не відоме.
Той факт, що відповідачі, які зареєстровані в належному позивачу на праві власності житловому будинку, проте в ньому не проживають підтверджується актами обстеження житлово-побутових умов проживання № 646 від 07.06.2017 року та № 1104 від 01.11.2018 року.
Відповідачі з 18.11.2015 року в будинку позивача не проживають.
Відповідно до ч. 1 ст. 383 ЦК України, власник житлового будинку, квартири має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім'ї, інших осіб і не має права використовувати його для промислового виробництва.
Також права власника житлового приміщення визначені ст. 150 Житлового Кодексу Української РСР.
Зокрема, громадяни, які мають у приватній власності будинок (частину будинку), квартиру, користуються ним (нею) для особистого проживання і проживання членів їх сімей і мають право розпоряджатися цією власністю на свій розсуд: продавати, дарувати, заповідати, здавати в оренду, обмінювати, закладати, укладати інші не заборонені законом угоди.
Згідно із ст. 156 Житлового Кодексу Української РСР, члени сім'ї власника жилого будинку (квартири), які проживають разом з ним у будинку (квартирі), що йому належить, користуються жилим приміщенням нарівні з власником будинку (квартири), якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням.
Відповідно до ст. 405 ЦК України члени сім'ї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону. Житлове приміщення, яке вони мають право займати, визначається його власником. Член сім'ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
Виходячи з норм діючого законодавства, враховуючи встановлені судом обставини, беручи до уваги той факт, що відповідачі ОСОБА_1 та ОСОБА_3 з 2015 року не проживають в будинку за № 19-А вул. Миру, в с.Глинськ Калинівського району Вінницької області, суд вважає, що останні втратили право на користування спірним житлом, оскільки не проживають в ньому без поважних причин понад один рік.
За таких підстав, заявленні вимоги про визнання відповідачів такими, що втратили право користування житлом, є належним способом захисту прав позивача, а тому позов підлягає задоволенню, оскільки є обґрунтованим та таким, що ґрунтується на законі.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 319, 383, 391, 405 ЦК України, ст.ст. 150, 156 ЖК України, ст.ст.12, 80, 81, 82, 200, 206, 211,247, 259, 264, 265, 268, 354 ЦПК України, суд -
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідачів Орган опіки та піклування при Калинівській РДА про визнання осіб такими, що втратили право на користування житловим приміщенням - задовольнити.
Визнати ОСОБА_2 та ОСОБА_3, зареєстрованих за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1, такими, що втратили право на користування житловим будинком за місцем реєстрації.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яку може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його переглядякщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватись з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Суддя: Гуцол М. П.