Справа № 525/1273/18
Провадження № 2/525/44/2019
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16.01.2019 Великобагачанський районний суд Полтавської області в складі: головуючого судді Хоролець В.В., при секретарі Пилипенко П.І., розглянувши у підготовчому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі суду в селищі Велика Багачка Полтавської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

в с т а н о в и в:

З позовної заяви ОСОБА_1 вбачається, що шлюб між сторонами зареєстрований 08 червня 2012 року виконавчим комітетом Білоцерківської сільської ради Великобагачанського району Полтавської області, актовий запис №4. Також позивач вказує, що від шлюбу сторони мають малолітню дитину сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, яка проживає разом з позивачем по справі.

Позивач звернувся до суду і просила шлюб розірвати, вказує, що на примирення не згодна. Зазначає у позові про те, що сімейне життя з відповідачем не склалося, через відсутність взаєморозуміння в сімї, різні погляди на сімейні цінності та сімейне життя, неодноразові сварки з причини непорозуміння між собою, які негативно впливають на виховання дитини. Це призвело до неможливості подальшого спільного проживання. Конфлікти в сімї носили тривалий характер, всі спроби позивача зберегти сімю заради дитини, не дали позитивних результатів, сімя розпалася остаточно, шлюбні відносини припинилися. Позивач стверджує, що збереження сімї не можливе та суперечить її інтересам, на примирення не згідна. Посилаючись на вищевикладене, просила шлюб між сторонами розірвати (а.с.2).

Згідно листа Білоцерківської сільської ради Великобагачанського району Полтавської області №785 від 21.11.2018 року вбачається, що відповідач ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, зареєстрований в ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с.14).

Загальне позовне провадження у справі було відкрито ухвалою судді від 29.11.2018 року (а.с.15) і підготовче засідання у справі призначено на 16.01.2019 року.

В підготовче засідання 16.01.2019 року позивач та відповідач подали письмові заяви, з яких вбачається, що позивач позов підтримує і просить його задовольнити, після розірвання шлюбу просить прізвище змінити на Назаренко; відповідач ОСОБА_2 вказав, що позов визнає і не заперечує проти його задоволення, сторони просять розглянути справу в їх відсутність (а.с.а.с.20,21).

В підготовче засідання позивач подала заяву про підтримання позовних вимог та про розгляд справи у її відсутність, вказала, що строк на примирення їй не потрібен.

В звязку з вищевикладеним, суд вирішив проводити підготовче засідання, враховуючи положення ч.2 ст.247 ЦПК України.

Відповідно до ч.3 ст.200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Згідно ч.4 цієї статті, ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі, зокрема, визнання позову, проводиться в порядку, встановленому статтями 206,207 цього Кодексу.

Відповідач у справі має право визнати позов на будь-якій стадії судового процесу (п.1 ч.2 ст.49 ЦПК України).

За нормою ч.1 ст.206 ЦПК України, відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

Відповідно до ч.4 ст.206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Суд, вивчивши матеріали справи і давши їм належну оцінку приходить до висновку, що позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ч.3 ст.12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ст.13 ЦПК України (диспозитивність цивільного судочинства), суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Судом встановлено, що подружжя ОСОБА_2 перебуває в зареєстрованому шлюбі з 08 червня 2012 року, шлюб зареєстрований виконавчим комітетом Білоцерківської сільської ради Великобагачанського району Полтавської області, актовий запис №4 (а.с.3).

Від шлюбу сторони мають малолітню дитину сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, яка проживає разом з позивачем по справі (а.с.4).

З довідки про склад сімї №1935 від 08.10.2018 року, виданої виконкомом Білоцерківської сільської ради Великобагачанського району Полтавської області вбачається, що ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4, дійсно зареєстрований на проживання в ІНФОРМАЦІЯ_5, а фактично проживає в ІНФОРМАЦІЯ_3 та має такий склад сімї: чоловік ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, син ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_6 (а.с.5).

З доводів позовної заяви ОСОБА_1 вбачається, що шлюбні відносини між подружжям фактично припинені, зберегти сімю не вдалося, позивач на примирення не згідна, сторони на даний час проживають спільно (а.с.2).

Статтею 51 Конституції України встановлено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обовязки у шлюбі та сімї.

Згідно ст.21 СК України шлюб є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у державному органі реєстрації актів цивільного стану.

За нормою ст.112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Як вказав Верховний Суд у своїй постанові від 08.11.2018 року у справі №569/458/18, незгода будь-якого зі сторін подружжя продовжувати сімейні відносини є підставою для визнання права такої особи вимагати розірвання шлюбу.

Шлюбні відносини між сторонами фактично припинились, на примирення сторони не згодні.

Шлюб розпався через відсутність взаєморозуміння і взаємоповаги в сімї, різні погляди на сімю та сімейне життя зокрема, в звязку з цим сторони втратили одне до одного почуття поваги та любові.

При таких обставинах справи суд вважає, що сімя сторін розпалась остаточно, підстав для досягнення примирення між сторонами немає і вони про це не просили суд, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам одного з подружжя, тому є підстави для розірвання шлюбу.

На підставі викладеного та керуючись ст.51 Конституції України, ст.ст.21,105,110,112 Сімейного кодексу України, ст.ст.4,11,12,13,76-80,81,83,197,200,206,247,259,263-265,268,273 ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в:

Шлюб, зареєстрований 08 червня 2012 року виконавчим комітетом Білоцерківської сільської ради Великобагачанського району Полтавської області, актовий запис №4 між ОСОБА_1 (дошлюбне прізвище Назаренко) ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_7 та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_8 розірвати.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 відновити дошлюбне прізвище «Назаренко».

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо воно не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Полтавського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до пп.15.5 п.15 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Великобагачанський районний суд Полтавської області.

На виконання п.4 ч.5 ст.265 ЦПК України судом зазначається повне найменування сторін: позивач ОСОБА_1, зареєстрована на проживання в ІНФОРМАЦІЯ_9, фактично проживаюча ІНФОРМАЦІЯ_3, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1, паспорт серії КО № 893486; відповідач ОСОБА_2, зареєстрований на проживання в ІНФОРМАЦІЯ_3, реєстраційний номер облікової картки платника податків суду не відомий.

Суддя В.В. Хоролець