ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-о/753/452/19
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"11" листопада 2019 р. Дарницький районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді - Заставенко М.О.,

за участю секретаря судового засідання - Долі М.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за спільною заявою подружжя ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , яке має дитину, про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

Заявники звернулись до суду із заявою про розірвання шлюбу, посилаючись на те, що кожен із заявників має діаметрально протилежні погляди на шлюб та сім`ю, що призвело до фактичного припинення шлюбних відносин та ведення спільного господарства. Між заявниками досягнуто згоди щодо визначення місця проживання дитини після розірвання шлюбу, участі в забезпеченні умов життя дитини того з батьків, хто проживатиме окремо, участі у вихованні дитини того з батьків, хто проживатиме окремо та розмірі аліментів та інших витрат на утримання дитини. Ці всі обставини передбачені нотаріально посвідченим договором про визначення місця проживання дитини, здійснення батьківських прав, сплату аліментів та інших витрат на утримання дитини.

Заявники в судове засідання не прибули, проте подали заяву, в якій прохали проводити розгляд заяви за їх відсутності.

Суд розглянув справу за відсутністю заявників за наявними у суду матеріалів, відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, оскільки заявники просили розглянути справу за їх відсутності, на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується заява, об`єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи і її вирішення по суті, суд приходить до висновку про те, що заява підлягає задоволенню із наступних підстав.

Подружжя, яке має дітей, має право подати до суду заяву про розірвання шлюбу разом із письмовим договором про те, з ким із них будуть проживати діти, яку участь у забезпеченні умов їхнього життя братиме той з батьків, хто буде проживати окремо, а також про умови здійснення ним права на особисте виховання дітей. (ч. 1 ст. 109 СК України).

Заявники, на підставі ст. 109 СК України, погодили питання про здійснення батьківських прав та обов`язків відносно дитини, її забезпечення тощо, що підтверджується укладеним між ними договором про визначення місця проживання дитини, здійснення батьківських прав, сплату аліментів та інших витрат на утримання дитини від 23 травня 2019 року посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Шевчук В.О.

Суд вважає, що заявники довели дійсність та незмінність волевиявлення про розірвання шлюбу.

Відтак, судом встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їхні особисті та майнові права, а також права їхньої дитини.

Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їхні особисті та майнові права, а також права їхніх дітей (ч.3 ст. 109 СК України).

Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

На підставі викладеного, керуючись ст. 109 СК України, ст.ст. 3, 4, 5, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 17, 43, 49, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 211, 258, 262, 264, 265, 268, 273, 352 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В :

Задовольнити заяву подружжя ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , яке має дитину, про розірвання шлюбу.

Розірвати шлюб, зареєстрований 16 червня 2007 року у Відділі реєстрації актів цивільного стану Печерського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 335, між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Після розірвання шлюбу відновити дошлюбне прізвище заявника ОСОБА_1 - ОСОБА_1.

Заявник: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянин України, РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ;

Заявник: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянка України, РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У відповідності до п.п. 15.5, п.15 ч. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно- телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя М.О. Заставенко