У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 січня 2019 року

смт. Покотилівка Харківського району Харківської області

Харківський районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді - Токарєвої Н.М.,

секретар судового засідання - Антонян М.В.,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «БУДСПЕЦСЕРВІС» про розподіл майна подружжя та зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розподіл майна подружжя,

учасники справи:

позивач: ОСОБА_1,

представник позивача: адвокат ОСОБА_4,

представник позивача: ОСОБА_5,

відповідач: ОСОБА_2,

представник відповідача

ОСОБА_2: ОСОБА_6,

представник відповідача

ОСОБА_2: ОСОБА_7,

представник відповідача

ОСОБА_2: ОСОБА_8,

відповідач: ОСОБА_3,

третя особа: ТОВ «БУДСПЕЦСЕРВІС»,

за участю:

представник відповідача

ОСОБА_2: ОСОБА_8,

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Харківського районного суду Харківської області знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «БУДСПЕЦСЕРВІС» про розподіл майна подружжя та зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розподіл майна подружжя.

Представником позивача ОСОБА_1, ОСОБА_4, було подано до суду клопотання про призначення по справі судової психіатричної експертизи, обґрунтовуючи клопотання тим, що позивач у 2015 році страждав на стійкий психічний розлад, а саме біполярний афективний розлад з симптомами манії з психотичною симптоматикою, внаслідок якого не міг усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними. Влітку та восени 2015 року він дуже погано себе почував через вживання ліків, в нього дуже часто сильно боліла голова, відбувалися запаморочення свідомості, а тому, він не усвідомлював, що відбувалося з ним в той період та майже нічого не пам'ятає, а це є підставою для визнання недійсними Договорів дарування житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами за адресою: АДРЕСА_1 та відповідних чотирьох земельних ділянок, укладених 07.07.2015. Також, 23.11.2015 позивачем була видана довіреність своєму зятю ОСОБА_9, за якою останнім було відчужено 05.02.2016 за договором купівлі-продажу з ОСОБА_10 (рідною сестрою його дружини - ОСОБА_2) за 130000,00грн. автомобіль марки MERCEDES-BENZ GL 350 CDI 4 MATIC 2014 року випуску, номер шасі (кузова, рами) НОМЕР_2, тип ЛЕГКОВИЙ УНІВЕРСАЛ-В, реєстраційний номер НОМЕР_1.

Оскільки, для всебічного, повного та неупередженого вирішення справи, для з'ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, а саме, в області судово-психіатричної експертиз, без яких встановити відповідні обставини неможливо, представник позивача просила призначити по справі судово-психіатричну експертизу, на вирішення якої поставити наступні питання:

- чи страждав ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, будь-яким психічним розладом в момент здійснення правочинів 07.07.2015 та 23.11.2015?

- чи міг ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, в момент здійснення правочинів 07.07.2015 та 23.11.2015 розуміти і усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними?

Представником відповідача ОСОБА_8, також, було подано до суду клопотання про призначення по справі судово-психіатричної експертизи, в обґрунтування якого зазначено, що, оскільки, особисто ОСОБА_1 стверджує, що мав хронічний психологічний розлад та знаходився на лікуванні в психіатричній установі, на розгляд експертів представник відповідача просив поставити наступні питання:

- чи страждає ОСОБА_1 на час проведення судово-психіатричної експертизи психічною хворобою, яким-небудь стійким хронічним психіатричним розладом або іншим психічним розладом, який істотно впливає на його здатність усвідомлювати значення своїх дій та (або) ними керувати?

- чи може ОСОБА_1 на час проведення судово-психіатричної експертизи повною мірою розуміти значення своїх дій та керувати ними?

- чи можуть виявлені ознаки хронічного психічного розладу здоров'я ОСОБА_1, а саме біполярний афективний розлад з симптомами манії з психотичною симптоматикою, (F31.2 згідно МКХ-10), через 18 місяців від моменту виникнення такого розладу?

- чи можуть виявлені ознаки хронічного психічного розладу здоров'я ОСОБА_1, а саме біполярний афективний розлад з симптомами манії з психотичною симптоматикою, (F31.2 згідно МКХ-10), через 18 місяців від моменту виникнення такого розладу в амбулаторних умовах?

- чи можуть виявлені ознаки хронічного психічного розладу здоров'я ОСОБА_1, а саме біполярний афективний розлад з симптомами манії з психотичною симптоматикою, (F31.2 згідно МКХ-10), через 18 місяців від моменту виникнення такого розладу саме у конкретні дати, відстань у часі між якими дорівнює від 2 до 4 місяців?

- чи можуть виявлені ознаки хронічного психічного розладу здоров'я ОСОБА_1, а саме біполярний афективний розлад з симптомами манії з психотичною симптоматикою, (F31.2 згідно МКХ-10), через 18 місяців від моменту виникнення такого розладу виключно за даними амбулаторної картки хворого?

- чи можуть виявлені ознаки хронічного психічного розладу здоров'я ОСОБА_1, а саме біполярний афективний розлад з симптомами манії з психотичною симптоматикою, (F31.2 згідно МКХ-10), через 18 місяців від моменту виникнення такого розладу без особистого медичного обстеження пацієнта (ОСОБА_1)?

- чи свідчить стан здоров'я ОСОБА_1 на дату проведення експертизи про наявність чи відсутність у нього у минулому ознак хронічного психічного розладу, а саме біполярний афективний розлад з симптомами манії з психотичною симптоматикою, (F31.2 згідно МКХ-10)?

У судовому засіданні представник відповідача просив задовольнити клопотання про призначення експертизи, а в задоволенні клопотання представника позивача відмовити, але погодився з поставленими представником позивача питаннями у її клопотанні про призначення експертизи. Заперечуючи проти задоволення клопотання представника позивача посилався на те, що відповідач взагалі не знала, що ОСОБА_1 страждає на будь-які психічні захворювання, не надано доказів, що позивач проживає у м. Київ, оскільки, останній зареєстрований на території Харківського району Харківської області, тому, доцільно призначити проведення експертизи саме в КЗОЗ «Харківська обласна клінічна лікарня № 3».

Представник позивача, ОСОБА_4, в судове засідання не з'явилась, до суду подала заяву, в якій просила клопотання про призначення експертизи задовольнити та розглянути його у її відсутність. Проти задоволення клопотання представника відповідача заперечувала в частині поставлених питань та місця проведення експертизи.

Відповідач ОСОБА_3 та третя особа Товариство з обмеженою відповідальністю «БУДСПЕЦСЕРВІС» до суду не з'явились, про час, день та місце слухання справи повідомлені належним чином.

Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, вважає, що клопотання представника позивача підлягає задоволенню, а клопотання представника відповідача частковому задоволенню, з наступних підстав.

Представником позивача було надано до суду рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 12.07.2017 по справі № 619/134/17, яке набрало законної сили 13.09.2018, згідно якого було встановлено тимчасову недієздатність ОСОБА_1 під час вчинення правочину 07.07.2015 та Висновок судово-психіатричної експертизи № 20 від 30.05.2017, згідно якого у момент здійснення правочинів 07.07.2015, 07.09.2015, 23.11.2015 ОСОБА_1 страждав на хронічний психічний розлад.

Згідно з п. 4 ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об'єктивність і неупередженість, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

В статті 1 Закону України «Про судову експертизу» надано визначення поняття судової експертизи - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об'єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні суду та органів дізнання, попереднього слідства. Судовими експертами можуть бути особи, які мають необхідні знання для надання висновку з досліджуваних питань. Судовими експертами державних спеціалізованих установ можуть бути фахівці, які мають відповідну вищу освіту, освітньо-кваліфікаційний рівень не нижче спеціаліста, пройшли відповідну підготовку та отримали кваліфікацію судового експерта з певної спеціальності.

Статтею 1 Закону України «Про судову експертизу» передбачено, що судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об'єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Отже, судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто, у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Згідно ст. 105 ЦПК України призначення експертизи судом є обов'язковим у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами. Призначення експертизи судом є обов'язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити: 1) характер і ступінь ушкодження здоров'я; 2) психічний стан особи; 3) вік особи, якщо про це немає відповідних документів і неможливо їх одержати.

Справи про визнання правочину недійсним із цих підстав вирішуються з урахуванням як висновку судово-психіатричної експертизи, так і інших доказів наявних у справі.

Для з'ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань, суд призначає експертизу за заявою осіб, які беруть участь у справі, якщо сторони домовилися про залучення експертами певних осіб, суд повинен призначити їх відповідно до цієї домовленості. Особи, які беруть участь у справі, мають право подати суду питання, на які потрібна відповідь експерта. Кількість і зміст питань, за якими має бути проведена експертиза, визначається судом. При цьому суд має мотивувати відхилення питань осіб, які беруть участь у справі. Особи, які беруть участь у справі, мають право просити суд провести експертизу у відповідній судово-експертній установі, доручити її конкретному експерту, заявляти відвід експерту, давати пояснення експерту, знайомитися з його висновком, просити суд призначити повторну, додаткову, комісійну або комплексну експертизу. Якщо проведення експертизи доручено спеціалізованій установі, її керівник має право доручити проведення експертизи одному або кільком експертам, створювати комісії з експертів, якщо судом не визначено конкретних експертів, у разі потреби замінювати виконавців експертизи, заявляти клопотання щодо організації проведення досліджень поза межами експертної установи

У пункті 16 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 6 листопада 2009 року № 9 «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними» судам роз'яснено, що правила статті 225 ЦК України поширюються на ті випадки, коли фізичну особу не визнано недієздатною, однак, у момент вчинення правочину особа перебувала в такому стані, коли вона не могла усвідомлювати значення своїх дій та (або) не могла керувати ними (тимчасовий психічний розлад, нервове потрясіння тощо). Для визначення наявності такого стану на момент укладення правочину суд відповідно до статті 145 ЦПК України 2004 року зобов'язаний призначити судово-психіатричну експертизу за клопотанням хоча б однієї із сторін. Справи про визнання правочину недійсним із цих підстав вирішуються з урахуванням як висновку судово-психіатричної експертизи, так і інших доказів відповідно до статті 212 ЦПК України 2004 року.

Проте, щодо питань, заявлених представником відповідача, слід зазначити наступне.

Україна є демократичною, правовою, соціальною державою, в якій людина, її життя і здоров'я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються найвищою соціальною цінністю; права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави; держава відповідає перед людиною за свою діяльність; утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов'язком держави (статті 1, 3 Конституції України).

Відповідно до Конституції України усі люди є вільні і рівні у своїй гідності та правах; права і свободи людини є невідчужуваними та непорушними; конституційні права і свободи гарантуються і не можуть бути скасовані; кожен має право на повагу до його гідності; кожна людина має право на свободу та особисту недоторканність; права і свободи людини і громадянина захищаються судом.

Таким чином, суд вважає, що питання представника відповідача, в яких зіставляється конкретний діагноз психічного захворювання відповідача ОСОБА_1 із часовими проміжками, є некоректними, та можуть порушити його Конституційні права, оскільки, питання, щодо встановлення недієздатності ОСОБА_1 відповідачем не ставилось та не входить до позовних вимог заявлених відповідачем, тому у суду нема підстав при призначенні експертизи поставити питання визначені у клопотанні представника відповідача.

Відповідно до положень ст. ст. 3, 12 Закону України «Про судову експертизу» судова -експертна діяльність здійснюється на принципах законності, незалежності, об'єктивності і повноти дослідження. Незалежно від виду судочинства судовий експерт зобов'язаний, зокрема провести повне дослідження і дати обґрунтований та об'єктивний письмовий висновок.

Висновок експерта є рівноцінним з іншими видами доказів і не має заздалегідь установленої сили для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування.

Експерт проводить дослідження із застосуванням всіх необхідних матеріалів та надає відповідь керуючись правовими нормами та наявними доказами, що само по собі виключає необхідність додаткових запитань до експерта про можливість надання такого висновку та не може бути застосовано у якості доказу по даній справі.

Тобто, висновок експерта є рівноцінним з іншими видами доказів і не має заздалегідь установленої сили для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування.

Відповідно до ч. 3 ст. 103 ЦПК України при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно.

Тому, вирішуючи питання про обрання експертної установи для проведення експертизи по даній справі, враховуючи те, що між сторонами не досягнуто взаємної згоди при обранні експертної установи, суд вважає доцільним доручити експертам Державної установи «Центр психічного здоров'я і моніторингу наркотиків та алкоголю Міністерства охорони здоров'я України», яка знаходиться у місті Києві, проведення судово-психіатричної експертизи, у зв'язку з тим, що позивач ОСОБА_1 вже тривалий час проживає (перебуває) у місті Києві, що підтверджується копією договору оренди квартири від 02.01.2018.

Враховуючи вищевикладене, оскільки для з'ясування обставин, про які просять сторони необхідні спеціальні знання у галузі психіатрії, необхідно призначити по справі амбулаторну судово-психіатричну експертизу.

Керуючись ст. ст. 80, 103, 104, п. 5 ч. 1 ст. 252 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_4, про призначення по справі амбулаторної судової психіатричної експертизи - задовольнити.

Клопотання представника позивача ОСОБА_2 - ОСОБА_8, про призначення по справі судової психіатричної експертизи - задовольнити частково.

Призначити по цивільній справі № 638/15252/16-ц амбулаторну судово-психіатричну експертизу, на вирішення якої поставити наступні питання:

- чи страждав ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, будь-яким психічним розладом в момент здійснення правочинів 07.07.2015 та 23.11.2015?

- чи міг ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, в момент здійснення правочинів 07.07.2015 та 23.11.2015, розуміти і усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними?

Проведення судово-психіатричної експертизи доручити експертам Державної установи «Центр психічного здоров'я і моніторингу наркотиків та алкоголю Міністерства охорони здоров'я України», розташованої за адресою: 03150, місто Київ, вулиця Анрі Барбюса, будинок 5.

Оплату за проведення експертизи покласти на ОСОБА_1.

Направити в розпорядження експерта матеріали цивільної справи 638/15252/16-ц.

Попередити експертів про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 КК України.

Провадження у справі зупинити на час проведення експертизи.

Роз'яснити, що відповідно до положень ст. 148 ЦПК України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу в сумі від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала відповідно до Перехідних положень ЦПК України в редакції Закону України 2147-VIII 03.10.2017, може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через Харківський районний суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги особою, яка її оскаржує, протягом п'ятнадцяти днів з дня складення судового рішення.

Суддя Н.М. Токарєва