Постанова

Іменем України

10 січня 2019 року

м. Київ

справа № 741/1364/16

провадження № 61-23908св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Висоцької В. С.,

суддів: Лесько А. О. (суддя-доповідач), Мартєва С. Ю., Сімоненко В. М., Штелик С.П.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_4,

відповідач - Державне підприємство спиртової та лікеро-горілчаної промисловості «Укрспирт»,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу Державного підприємства спиртової та лікеро-горілчаної промисловості «Укрспирт» на рішення Носівського районного суду Чернігівської області від 15 грудня 2016 року в складі судді Киреєва О. В. та ухвалу Апеляційного суду Чернігівської області від 10 березня 2017 року у складі колегії суддів: Висоцької Н. В., Бобрової І. О., Мамонової О. Є.,

ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2016 року звернувся до суду з позовом до Державного підприємства спиртової та лікеро-горілчаної промисловості «Укрспирт» (далі - ДП «Укрспирт») про визнання незаконними та скасування наказів про накладення дисциплінарних стягнень.

Позовна заява мотивована тим, що з 08 квітня 2014 року він працював на посаді керівника Косарського місця провадження діяльності (далі - Косарівського МПД) та зберігання спирту ДП «Укрспирт». Наказом ДП «Укрспирт» від 04 жовтня 2016 року № 540 до нього було застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани ніби-то за надання до структурних підрозділів центрального апарату підприємства недостовірних даних щодо споживання паливо-енергетичних ресурсів та щоденних оперативних показників виробництва спирту і спиртовмісних рідин, витрат енергоносіїв та сировини. Наказом ДП «Укрспирт» від 07 жовтня 2016 року № 557 до нього застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани ніби-то за понаднормове використання паливо-енергетичних ресурсів при виробництві спирту та спиртовмісних рідин на Косарському МПД ДП «Укрспирт» за період з 01 січня 2015 року по 31 серпня 2016 року.

Позивач вважає накази про оголошення йому доган незаконними і такими, що винесені з особистих мотивів адміністрації ДП «Укрспирт», оскільки він не вчиняв жодних дисциплінарних проступків, не порушував трудову дисципліну, належним чином і в повному об'ємі виконував свої посадові обов'язки.

Крім того, його не було ознайомлено під розписку із змістом наказів № 540 і № 557, не повідомлено, що до нього застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани. У наказі від 04 жовтня 2016 року № 540, як на підставу застосування до нього дисциплінарного стягнення, є посилання на акт службового розслідування від 29 вересня 2016 року. Проте, його не ознайомлено під розписку зі змістом цього акту, та не надіслано акт поштою на адресу Косарського МПД. Вимога ДП «Укрспирт» про надання щоденних оперативних актів виробництва спирту і спиртовмісних рідин, витрат енергоносіїв та сировини по Косарському МПД є незаконною.

У зв'язку з наведеним позивач просив визнати незаконними та скасувати накази ДП «Укрспирт» від 04 жовтня 2016 року № 540 та від 07 жовтня 2016 року № 557.

Рішенням Носівського районного суду Чернігівської області від 15 грудня 2016 року, залишеним без змін ухвалою Апеляційного суду Чернігівської області від 10 березня 2017 року, позов задоволено.

Визнано незаконним та скасовано наказ ДП «Укрспирт» від 04 жовтня 2016 року № 540 в частині застосування дисциплінарного стягнення у вигляді догани до керівника Косарського МПД ДП «Укрспирт» ОСОБА_4

Визнано незаконним та скасовано наказ ДП «Укрспирт» від 07 жовтня 2016 року № 557 в частині застосування дисциплінарного стягнення у вигляді догани до керівника Косарського МПД ДП «Укрспирт» ОСОБА_4

Стягнуто з ДП «Укрспирт» на користь ОСОБА_4 судові витрати по сплаті судового збору в сумі 1 102,40 грн.

Судові рішення мотивовані тим, що під час накладання на ОСОБА_4 дисциплінарних стягнень відповідачем не було доведено наявність вини, порушено процедуру накладення стягнень, передбачену КЗпП України, крім того стягнення застосовані без врахування ступеню тяжкості вчиненого проступку і заподіяної ним шкоди, обставини, за яких вчинено проступок, попередню роботу працівника.

У касаційній скарзі, поданій у квітні 2017 року до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, ДП «Укрспирт», посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати оскаржувані судові рішення та ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позову.

Касаційна скарга мотивована тим, що судами першої та апеляційної інстанцій не враховано, що оспорювані позивачем накази ДП «Укрспирт» були вручені йому особисто, про що свідчать печатка ДП «Укрспирт» та підпис старшого бухгалтера Косівського МПД Сайко І. В. на них. Також суди не надали оцінки наказу від 04 жовтня 2016 року № 540, згідно з яким позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності за невиконання наказів ДП «Укрспирт» від 18 травня 2011 року № 175, від 31 жовтня 2013 року № 318, від 26 травня 2016 року № 242. Зокрема, наказом від 31 жовтня 2013 року № 318 встановлено обов'язок щомісячного подання керівником МПД інформації про використання паливно-енергетичних ресурсів та їх розподіл за споживачами в паперовому вигляді, а наказ від 14 березня 2016 року № 134 визначає обов'язок керівника МПД вносити щоденно до інформаційного порталу інформацію, визначену Додатком № 1. Після прийняття наказу 14 березня 2016 року № 134 позивач продовжував надавати в паперовому вигляді до апарату правління ДП «Укрспирт» звітність, що визначена Додатком № 1 до наказу 31 жовтня 2013 року № 318. У місячних звітах Косарівського МПД за березень-серпень 2016 року відсутні показники паливно-енергетичних ресурсів та звіти не відповідають встановленій формі. Тому висновки судів, що відповідачем не надано доказів вини позивача ґрунтуються на припущеннях.

Заперечення на касаційну скаргу не надходили.

Відповідно до підпункту 4 пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України у редакції Закону України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» (далі - ЦПК України) касаційні скарги (подання) на судові рішення у цивільних справах, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, передаються до Касаційного цивільного суду та розглядаються спочатку за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Згідно зі статтею 388 ЦПК України судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.

03 травня 2018 року справу передано до Верховного Суду.

У частині третій статті 3 ЦПК України визначено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно із положенням частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Частиною першою статті 400 ЦПК України передбачено, що під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи касаційної скарги, Верховний Суд дійшов висновку, що касаційна скарга не підлягає задоволенню.

Відповідно до статті 139 КЗпП України працівники зобов'язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватися трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір.

Трудова дисципліна - це система правових норм, що регулюють внутрішній трудовий розпорядок, встановлюють трудові обов'язки працівників та роботодавця, визначають заохочення за успіхи в роботі й відповідальність за невиконання цих обов'язків.

Підставою для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності є порушення трудової дисципліни.

Ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника.

Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов'язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов'язків; вина працівника; наявність причинного зв'язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов'язків.

Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку.

Саме на роботодавцеві лежить обов'язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, з яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов'язковому порядку має бути встановлена вина, як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності.

Судами установлено, що згідно з наказом ДП «Укрспирт» від 07 квітня 2014 року № 115-к ОСОБА_4 призначено керівником Косарського МПД ДП «Укрспирт» з 08 квітня 2014 року з посадовим окладом згідно зі штатним розписом (а. с. 21).

Наказом ДП «Укрспирт» від 04 жовтня 2016 року № 540 до ОСОБА_4 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани з позбавленням преміальних виплат протягом дії дисциплінарного стягнення за надання до структурних підрозділів центрального апарату ДП «Укрспирт» недостовірних даних щодо споживання паливно-енергетичних ресурсів та щоденних оперативних показників виробництва спирту і спиртовмісних рідин, витрат енергоносіїв та сировини протягом 2015-2016 років (а. с. 17-18).

У наказі ДП «Укрспирт» від 04 жовтня 2016 року № 540 зазначено, що своїми діями керівник Косарського МПД порушив накази ДП «Укрспирт» від 18 травня 2011 року № 175, від 31 жовтня 2013 року № 318, від 26 травня 2016 року № 242 та лист від 04 березня 2016 року №1-04032016.

Разом з тим, наказом ДП «Укрспирт» від 14 березня 2016 року № 134 були скасовані накази ДП «Укрспирт» від 18 травня 2011 року № 175, від 31 жовтня 2013 року № 318, та лист від 04 березня 2016 року.

Зокрема, у пункті 4 цього наказу визначено, що з 16 березня 2016 року втрачають чинність всі внутрішні нормативні документи підприємства (накази, розпорядження службові записки тощо), згідно з якими МПД надається до апарату управління ДП «Укрспирт» інформація щодо показників, визначених додатком № 1 до цього наказу.

Наказ від 26 травня 2016 року № 242 встановлював обов'язки керівників МПД у разі відновлення виробничої діяльності чи зупинки виробництва та взагалі не врегульовував питань надання звітності.

Суди попередніх інстанцій відповідно до вимог статті 212 ЦПК України 2004 року дали оцінку зазначеним наказам та дійшли обґрунтованого висновку, що відповідачем не надано належних доказів, які б підтверджували факт, що позивачем вносились недостовірні щоденні дані по виробництву спирту і спиртовмісних рідин, витрат енергоносіїв та сировини, а тому наказ від 04 жовтня 2016 року про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді догани відносно ОСОБА_4 є незаконним.

Таким чином, є безпідставними доводи касаційної скарги відповідача щодо помилковості висновків судів про скасування наказом від 14 березня 2016 року, зокрема наказу від 31 жовтня 2013 року № 318.

Згідно з статтею 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки одне з таких заходів стягнення: догана; звільнення.

За змістом статті 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосоване лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку.

Відповідно до частини третьої статті 10 та частини першої статі 60 ЦПК України 2004 року кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Наказом ДП «Укрспирт» від 07 жовтня 2016 року № 557 до ОСОБА_4 повторно застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани з позбавленням преміальних виплат протягом дії дисциплінарного стягнення, понаднормове використання паливно-енергетичних ресурсів при виробництві спирту та спиртовмісних рідин за період з 01 січня 2015 року по 31 серпня 2016 року, що встановлено під час проведення службового розслідування та підтверджується актом від 04 жовтня 2016 року (а. с. 19-20).

В акті службового розслідування від 04 жовтня 2016 року міститься інформація щодо встановленого факту понаднормового використання паливно-енергетичних ресурсів при виробництві спирту та спиртовмісних рідин на Косарському МПД ДП «Укрспирт» за 2016 рік: електроенергія - 92076 кВт, котельне паливо - 254018 кг (а. с. 95).

За змістом наведених вище норм КЗпП України, за кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При цьому, дисциплінарне стягнення накладається лише за встановлене порушення трудової дисципліни чи невиконання працівником без поважних причин обов'язків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку.

Закон вимагає, щоб факт такого порушення належним чином був зафіксований та дотриманий порядок застосування дисциплінарних стягнень.

При притягненні працівника до даного виду відповідальності, роботодавець повинен навести конкретні факти допущеного ним невиконання або неналежного виконання покладених на нього трудових обов'язків, врахувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, врахувати обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника.

Під час розгляду справи, суд першої інстанції та, перевіряючи доводи апеляційної скарги відповідача, суд апеляційної інстанції, дали належну оцінку змісту акту службової перевірки від 04 жовтня 2016 року та дійшли обґрунтованих висновків, що даний акт ґрунтується на припущеннях, оскільки комісією не встановлено фактів і обставин, які б свідчили про вчинення позивачем дисциплінарного проступку та безпосередньо його вини у вчиненні конкретних дій, зокрема не наведено відповідних розрахунків та лише зазначено, що обсяг понаднормово витрачених паливно-енергетичних ресурсів занадто великий для проведення вказаних у поясненні ремонтних робіт та може свідчити про організацію на МПД виробництва необлікового спирту та спиртовмісних рідин. При цьому комісією не здійснювався виїзд на підприємство для встановлення винності в проступку саме керівника Косівського МПД.

Встановивши наведені обставини на підставі належної оцінки зібраних у справі доказів, як кожного окремо, так і у їх сукупності, суд першої інстанції, з яким погодився апеляційний суд, дійшов обґрунтованого висновку про недоведеність вини позивача у понаднормовому витрачанні паливно-енергетичних ресурсів по Косівському МПД та факту вчинення ним дисциплінарного проступку.

Крім наведеного, суди правильно виходили з того, що відповідачем порушено процедуру, передбачену КЗпП України при накладенні на ОСОБА_4 дисциплінарного стягнення, зокрема відповідачем не доведено, що накази від 04 жовтня 2016 року № 540 та від 07 жовтня 2016 року № 557 були доведені до відома позивача під особистий підпис, визначено у пунктах 2 цих наказів, а також, що останньому було повідомлено під розписку про застосування щодо нього дисциплінарних стягнень.

Під час розгляду справи суди правильно виходили з того, що правова оцінка дисциплінарного проступку проводиться на підставі з'ясування усіх обставин його вчинення, у тому числі з урахуванням письмового пояснення працівника, яке є однією з важливих гарантії, наданих порушнику для захисту своїх законних прав та інтересів, направлених проти безпідставного застосування стягнення.

Наведені у касаційній скарзі доводи відповідача зводяться до незгоди з висновками судів першої та апеляційної інстанцій стосовно встановлення обставин справи, містять посилання на факти, що були предметом дослідження й оцінки судами попередніх інстанцій, які їх обґрунтовано спростували.

Розглядаючи спір, який виник між сторонами у справі, суд першої інстанції, з висновком якого погодився апеляційний суд, правильно визначився з характером спірних правовідносин та нормами матеріального права, які підлягають застосуванню, повно та всебічно дослідив наявні у справі докази і дав їм належну оцінку згідно зі статтями 57-60, 212 ЦПК України 2004 року, правильно встановив обставини справи, внаслідок чого ухвалив законне й обґрунтоване рішення, яке відповідає вимогам матеріального та процесуального права.

Частиною першою статті 410 ЦПК України визначено, що суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення без змін, якщо визнає, що рішення ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись статтями 400, 402, 410, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу Державного підприємства спиртової та лікеро-горілчаної промисловості «Укрспирт» залишити без задоволення.

Рішення Носівського районного суду Чернігівської області від 15 грудня 2016 року та ухвалу Апеляційного суду Чернігівської області від 10 березня 2017 року залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий СуддіВ. С. Висоцька А. О. Лесько С. Ю. Мартєв В. М. Сімоненко С. П. Штелик