Справа № 203/3620/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 лютого 2019 року Кіровський районний суд м.Дніпропетровська в складі:

головуючого-судді - Казака С.Ю.

при секретарі - Ркоян Ю.А.

за участю представника позивачки - ОСОБА_1

представника відповідача - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Дніпро цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до Обласного комунального підприємства культури «Дніпропетровський академічний театр опери та балету» про визнання конкурсу неправомірним та скасування його результатів, зобовязання створити конкурсну комісію,-

ВСТАНОВИВ:

Позивачка звернулась до суду з вищезазначеним позовом, в обґрунтування якого посилалась на те, що вона народна артистка України, працювала тривалий час солісткою-вокалісткою вищої категорії в Обласному комунальному підприємстві культури «Дніпропетровський академічний театр опери та балету» на безстроковому трудовому договорі. Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо запровадження контрактної форми роботи у сфері культури та конкурсної процедури призначення керівників державних та комунальних закладів культури» №955-VІІІ від 28.01.2016 року було введено контрактну форму роботи з артистами театрів. На підставі цього з нею було укладено контракт, а наказом відповідача №67-к від 31.08.2018 року звільнено в звязку із закінченням строку контракту на підставі п.2 ст.36 КЗпП України. В серпні 2018 року відповідач оголосив конкурс на вакантні посади солістів-вокалістів та наказом від 06.08.2018 року №270 створив комісію. 22.08.2018 року конкурсна комісія прийняла рішення, відповідно до якого вона програла конкурс на зайняття посади солістки-вокалістки вищої категорії. Як зазначено в протоколі засідання конкурсної комісії: «Є великі професійні зауваження щодо вокальної форми: втрата вокальної форми, жодної живої ноти у вокальній партії, дихання та опора звук відсутні, мелодекламація звуків, тобто вокальна лінія не локалізується, а промовляється «дуже розмитий звук», відчувається замартизований голос, стан вокальної форми підлягає сумніву навіть для партій другого плану. Співає у розмовному реєстрі, відсутня польотність звучання голосу». Посилаючись на свою незгоду з вказаним рішенням конкурсної комісії позивачка зазначила, що головою конкурсною комісії була народна артистка України ОСОБА_4, яка є естрадною співачкою, але оцінювання було саме академічного вокалу. Тому вона не мала відповідних знань саме по академічному вокалу, бо специфіка виконання академічного співу радикально відмінна виконанню естрадного співу. Заступником голови комісії була завідуюча трупи ОСОБА_5,я кА багато років не співає, а за роки праці не отримала жодного звання, не являється Заслуженою чи Народною артисткою України. Член комісії ОСОБА_6 є диригентом-художнім керівником (інструментальний ансамбль), тобто не є вокалістом і не знається на академічному вокалі. ОСОБА_7 була членом комісії згідно наказу, оскільки є головою профспілкової організації театру. При цьому, остання є артисткою оркестру (флейта). В наказі відповідача «Про створення конкурсної комісії на заміщення вакантних посад солістів-вокалістів» ОСОБА_8 зазначена як член комісії, але в протоколі засідання комісії остання не вказана. Про члена комісії ОСОБА_9 їй нічого не відомо, оскільки ані в наказі про створення конкурсної комісії, ані в протоколі від 22.08.2018 року відсутня будь-яка інформація про його спеціалізацію. Член комісії ОСОБА_10 є викладачем музичної академії та членом циклової комісії академії в «хорове диригування», а тому також не має відповідного професійного рівня для оцінювання академічного вокалу. Також зазначила, що висновок комісії не має жодного обґрунтування, а лише загальні вислови та формулювання. З урахуванням наведеного, посилаючись на відсутність у членів комісії належної професійності для оцінювання академічного вокалу, необґрунтованість прийнятого рішення, позивачка просила суд визнати конкурс на заміщення посад солістів-вокалістів в частині відбору «провідного майстра сцени (сопрано)» Обласного комунального підприємства культури «Дніпропетровський академічний театр опери та балету», оформлений наказом №270 від 06.08.2018 року та протоколом від 22.08.2018 року неправомірним та скасувати його результати; а також зобовязати відповідача створити нову конкурсну комісію на заміщення вакантних посад «провідного майстра сцени (сопрано)».

В судовому засіданні представник позивачки підтримав позов та посилаючись на викладені в ньому підстави, просив задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Представник відповідача у наданому відзиві та поясненнях під час розгляду справи проти позову заперечував та просив відмовити в задоволенні позовних вимог. В обґрунтування заперечень посилався на те, що 31.08.2018 року закінчився строк дії укладеного між позивачкою та театром контракту. В червні 2018 року останню було попереджено про розірвання трудових відносин по закінченню строку контракту. Одночасно, було оголошено конкурс на заміщення вакантних посад артистів хору, оркестру, солістів-вокалістів, відповідно до наказу №497 від 01.07.2016 року Міністерства культури України «Про затвердження Порядку формування на конкурсній основі кадрового складу художнього та артистичного персоналу державних та комунальних закладів культури». Вказаним Порядком не вимагається від членів комісії обовязкового володіння специфічними навичками, зокрема, володіння академічним вокалом. Для проведення конкурсного прослуховування наказом генерального директора театру була створена конкурсна комісія, в якій третину складу зайняли працівники підприємства, а інші члени комісії були запрошені фахівці в галузі культури. При формування комісії визначальним була наявність у кожного члена комісії, що мав право голосу, вищої освіти в галузі культури, досвід роботи за фахом та найголовніше здатність чути спів, мати професійний слух та навички аналізу співу. Загальносвітовою практикою доведено, що такими фахівцями є, зазвичай, оркестрові, оперні та хорові диригенти, що керують виконанням твору оркестром, солістами, хором. Крім ритму, диригент задає динамічні ефекти посилення й послаблення звуку, прискорення, уповільнення і зупинки руху. Він забезпечує стрункість і технічну довершеність виконання твору. Його завданням є відтворити за допомогою керованого ним колективу виконавців та солістів свої художні наміри, своє розуміння твору. Так само артисти-вокалісти, що професійно співають, здатні почути не просто спів, а проаналізувати та оцінити іншого вокаліста, звернути увагу на недоліки та сильні сторони виконання. Тому, посилання позивачки на непрофесійність членів конкурсної комісії має субєктивний характер та викликане негативним рішенням комісії стосовно неї. Конкурсне прослуховування на заміщення вакантних посад солістів-вокалістів відбувалось 22.08.2018 року. По групі сопрано (до якої відноситься позивачка) була оголошена лише одна вакансія категорії «провідний майстер сцени». На заміщення вказаної посади було подано три заявки позивачки, ОСОБА_11 та ОСОБА_12 Одноголосним рішенням конкурсної комісії переможцем конкурсу було визнано ОСОБА_12, оскільки вона показала найкращу вокальну форму порівняно з іншими двома претендентками. Таким чином, представник відповідача вважала, що під час створення та роботи конкурсної комісії не було вчинено порушень, які б вплинули на законність її рішень.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали цивільної справи, суд приходить до наступного висновку.

Судом встановлено та вбачається з матеріалів справи, що позивачка працювала в Обласному комунальному підприємстві культури «Дніпропетровський академічний театр опери та балету» на посаді солістки-вокалістки вищої категорії.

Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо запровадження контрактної форми роботи у сфері культури та конкурсної процедури призначення керівників державних та комунальних закладів культури» від 28.01.2016 року №955-VIII, було внесено зміни, зокрема до ст.20 Закону України «Про театри і театральну справу», до ст.21 Закону України «Про культуру» та передбачено, що трудові відносини з професійними, творчими працівниками, художнім та артистичним персоналом державних та комунальних театрів оформлюються шляхом укладання контрактів.

Також вказаним Законом України від 28.01.2016 року №955-VIII було внесено зміни до ст.36 КЗпП України та частину першу вказаної статті доповнено п.9, що передбачає підставами припинення трудового договору: підстави, передбачені іншими законами.

Пунктами 2,3 Прикінцевих положень Закону України від 28.01.2016 року №955-VIII було встановлено, що набрання чинності цим Законом є підставою для припинення безстрокового трудового договору з керівниками державних та комунальних закладів культури, а також з професійними творчими працівниками (художнім та артистичним персоналом) державних та комунальних закладів культури згідно з п.9 ст.36 КЗпП України. Ця норма не поширюється на професійних творчих працівників комунальних закладів культури у територіальних громадах з населенням до 5 тисяч жителів.

З працівниками художнього та артистичного персоналу, які перебувають у трудових відносинах з державними та комунальними закладами культури, протягом одного року з дня набрання чинності цим Законом укладається контракт строком від одного до трьох років без проведення конкурсу.

На виконання вимог вказаного вище Закону України від 28.01.2016 року №955-VIII між відповідачем та позивачкою було укладено контракт, по закінченню строку дії якого останню було звільнено на підставі п.2 ст.36 КЗпП України наказом №67-к від 31.08.2018 року.

Наказом генерального директора Обласного комунального підприємства культури «Дніпропетровський академічний театр опери та балету» №270 від 06.08.2018 року з метою визначення переможців на заміщення вакантних посад солістів-вокалістів, для проведення конкурсу 22.08.2018 року було створено конкурсну комісію у складі: голови комісії ОСОБА_4 народної артистки України; заступника голови ОСОБА_5 завідуючої трупи театру; відповідального секретаря комісії ОСОБА_13 начальника відділу кадрів; членів комісії: ОСОБА_10 викладача музичної академії; ОСОБА_6 заслуженого діяча мистецтв України; ОСОБА_9 народно артистки України; ОСОБА_7 голови профспілкового комітету.

16.08.2018 року позивачкою було подано заяву про допуск до участі у конкурсному прослуховуванні на заміщення вакантної посади солістки-вокалістки за категорією «провідний майстер сцени».

Згідно оголошення відповідача за вказаною категорією було оголошено конкурс на заміщення однієї вакантної посади.

Як зазначив представник відповідача та не заперечувалось стороною позивача, на заміщення вказаної посади було подано три заявки позивачкою, ОСОБА_11 та ОСОБА_12

За результатами прослуховування одноголосним рішенням конкурсної комісії переможцем конкурсу було визнано ОСОБА_12, яка показала найкращу вокальну форму порівняно з іншими двома претендентками.

Вказане рішення було оформлено відповідним протоколом від 22.08.2018 року.

Згідно витягу з даного протоколу вбачається, що за кандидатуру позивачка не проголосував жоден із членів комісії, а проти 6 членів комісії. Згідно висновків комісії за результатами обговорення стосовно конкурсанта ОСОБА_3 зазначено: «Є великі професійні зауваження щодо вокальної форми: втрата вокальної форми, жодної живої ноти у вокальній партії, дихання та опора звук відсутні, мелодекламація звуків, тобто вокальна лінія не локалізується, а промовляється «дуже розмитий звук», відчувається замартизований голос, стан вокальної форми підлягає сумніву навіть для партій другого плану. Співає у розмовному реєстрі, відсутня польотність звучання голосу».

Звертаючись до суду з позовом про визнання конкурсу на заміщення посад солістів-вокалістів в частині відбору «провідного майстра сцени (сопрано)» неправомірним та скасувати його результати; а також зобовязання відповідача створити нову конкурсну комісію на заміщення вакантних посад «провідного майстра сцени (сопрано)», позивачка посилалась на те, що призначені члени комісії не мали належної професійності для оцінювання академічного вокалу, а прийняте ними за результатами прослуховування рішення є необґрунтованим.

Перевіряючи вказані доводи, суд враховує наступне.

Відповідно до ч.ч.1-3 ст.20 Закону України «Про театри і театральну справу» до професійних творчих працівників театру належать художній та артистичний персонал театру.

Трудові відносини з професійними, творчими працівниками, художнім та артистичним персоналом державних та комунальних театрів оформлюються шляхом укладання контрактів. Керівник державного чи комунального театру може залучати артистичний та художній персонал понад штатну чисельність на підставі цивільно-правового договору в порядку, визначеному законом.

Формування кадрового складу художнього та артистичного персоналу державних та комунальних театрів здійснюється на конкурсній основі в порядку, визначеному центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сферах культури та мистецтв.

Частиною 2 ст.21 Закону України «Про культуру» передбачено, що трудові відносини з професійними творчими працівниками (художнім та артистичним персоналом) державних та комунальних закладів культури оформлюються шляхом укладення контрактів.

Формування кадрового складу художнього та артистичного персоналу державних та комунальних закладів культури здійснюється на конкурсній основі в порядку, визначеному центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сферах культури та мистецтв.

За результатами конкурсу з переможцем з числа кандидатів укладається контракт строком від одного до трьох років за формою, визначеною центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сферах культури та мистецтв. Після настання дати закінчення строку дії контракт вважається продовженим на строк, на який він був укладений, якщо жодна із сторін за місяць до цієї дати письмово не поінформувала іншу сторону про своє бажання припинити дію контракту.

Наказом Міністерства культури України №497 від 01.07.2016 року, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 25.07.2016 року за №1029/29159, було затверджено «Порядок формування на конкурсній основі кадрового складу художнього та артистичного персоналу державних та комунальних закладів культури» (далі Порядок).

Згідно п.1 розділу І вказаного Порядку, останній визначає організаційні засади проведення конкурсу на заміщення посад художнього та артистичного персоналу (далі - конкурс) закладів культури державної та комунальної форм власності (далі - заклад культури).

Пунктом 4 розділу І Порядку передбачено, що підставою для проведення конкурсу є наказ керівника закладу культури.

Згідно п.п.1-8 розділу ІІ Порядку конкурсна комісія - колегіальний орган, який створюється згідно з наказом керівника закладу культури для проведення конкурсу з метою визначення його переможця.

Конкурсна комісія у своїй діяльності керується чинним законодавством, у тому числі цим Порядком, та рішеннями, які приймаються безпосередньо конкурсною комісією.

Основними принципами діяльності конкурсної комісії є: законність; колегіальність прийняття рішень; обґрунтованість прийнятих рішень; рівність усіх претендентів; професійність її членів; прозорість, обєктивність, неупередженість.

Конкурсна комісія створюється у складі голови конкурсної комісії (далі - Голова), заступника Голови, її членів та відповідального секретаря.

Конкурсна комісія створюється у кількості не менш як пять осіб.

Відповідальний секретар призначається з працівників закладу культури і бере участь у роботі конкурсної комісії без права голосу.

До складу конкурсної комісії можуть залучатися як представники закладу культури, у якому проводиться конкурс, так і представники органу управління, творчих спілок та інших громадських організацій, вищих навчальних закладів культури та мистецтва, художніх, наглядових та інших рад, фахівці в галузі культури (за згодою).

До складу конкурсної комісії обовязково входить представник профспілкової організації, а у разі його відсутності - представник трудового колективу.

Чисельність представників закладу культури, у якому проводиться конкурс, не повинна перевищувати 1/3 кількості членів конкурсної комісії.

Члени конкурсної комісії здійснюють свої повноваження на громадських засадах.

Персональний склад конкурсної комісії та зміни до нього (у разі необхідності) затверджуються наказом керівника закладу культури, який проводить конкурс.

Організаційною формою роботи конкурсної комісії є засідання, які є правомочними за умови участі в них не менш як 2/3 складу конкурсної комісії.

Пунктом 12 розділу ІІ Порядку визначено, що конкурсна комісія, окрім іншого, проводить конкурсний відбір; визначає переможців за результатами проведеного конкурсу та оголошує результати конкурсу.

Відповідно до п.14 розділу ІІ Порядку конкурсна комісія зобовязана: здійснювати свою діяльність, дотримуючись вимог законодавства України; забезпечувати рівні умови для всіх учасників конкурсу; запобігати конфлікту інтересів.

Згідно п.2 розділу IV Порядку конкурс проводиться в два етапи. За рішенням конкурсної комісії два етапи конкурсу можуть проводитися в один день. На першому етапі конкурсна комісія розглядає документи, подані претендентами на участь в конкурсі. На другому етапі на засідання конкурсної комісії відповідальним секретарем запрошуються члени конкурсної комісії та учасники, яких допущено до участі в другому етапі конкурсу. Конкурсна комісія ознайомлюється з професійними даними учасників конкурсу, здійснює обговорення кожної кандидатури окремо і визначає переможців конкурсу.

Рішення конкурсної комісії на другому етапі приймається шляхом відкритого або таємного голосування. Форма голосування визначається рішенням конкурсної комісії на засіданні.

При відкритому голосуванні рішення приймається простою більшістю голосів членів конкурсної комісії, які беруть участь у засіданні. При рівності голосів голос Голови є вирішальним.

За результатами таємного голосування переможцем (за кожною вакантною посадою окремо) визнається учасник конкурсу, який отримав більше половини голосів присутніх на засіданні членів конкурсної комісії.

Відповідно до п.п.1,3,7 розділу V Порядку конкурс вважається таким, що відбувся, з дня ухвалення конкурсною комісією рішення про затвердження його результатів.

Рішення конкурсної комісії оформлюється протоколом, підписується усіма членами конкурсної комісії, які брали участь у засіданні, та скріплюється печаткою закладу культури, в якому проводився конкурс.

Результати конкурсу можуть бути оскаржені до суду.

З доводів позовної заяви вбачається, що позивачкою не оскаржувались результати конкурсу з підстав невідповідності порядку його призначення та проведення вимогам зазначеного вище Порядку та таких порушень судом під час розгляду справи не встановлено.

Зокрема, суд враховує, що конкурсна комісія була створена у кількості та складі, передбаченому п.п.5,6 розділу ІІ Порядку.

Так, комісія була створена у складі не менше пяти осіб; з обовязковим залученням представника профспілкової організації театру. Чисельність представників підприємства не перевищувала третину складу комісії, а іншими членами останньої були запрошені фахівці в галузі культури. Зокрема, до складу комісії увійшли:

- народна артистка України ОСОБА_4, що має вищу музичну освіту, колишній директор та вокалістка Дніпропетровського будинку органної та камерної музики, досвід роботи за фахом 39 років;

- завідуюча трупою театру ОСОБА_5, що має вищу музичну освіту, досвід роботи солісткою опери 28 років;

- ОСОБА_10, що має вищу музичну освіту, викладач Дніпропетровської музичної академії;

- ОСОБА_6, що має вищу музичну освіту, заслужений діяч мистецтв України, педагог, диригент-художній керівник оркестру м.Маріуполя, досвід роботи за фахом 39 років;

- народна артистка України ОСОБА_9, що має вищу музичну освіту, вокаліста, артистка тріо бандуристок професійного театру-студії Палацу студентів Національної юридичної академії України ім.Ярослава Мудрого, м.Харків;

- ОСОБА_8, голова профспілкового комітету театру, артистка оркестру, ІНФОРМАЦІЯ_1, досвід роботи за фахом 30 років;

- відповідальний секретар без права голосу, начальник відділу кадрів театру ОСОБА_13

З рішення комісії, оформленого протоколом від 22.08.2018 року, вбачається, що кандидатура позивачки не була підтримана жодним із членів комісії та всі із шести членів комісії із правом голосу, проголосували проти останньої.

Також суд враховує, що участь у конкурсу на заміщення єдиної вакантної посади категорії «провідний майстер сцени» також брали ще дві особи - ОСОБА_11 та ОСОБА_12 Саме остання була визначена переможцем конкурсу.

Правомірність рішення в частині оголошення переможцем конкурсу ОСОБА_12 позивачкою не оскаржувалась, а доводи, наведені в обґрунтування заявлених вимог про визнання конкурсу недійсним та скасування його результатів, фактично зводяться до незгоди з рішенням комісії в частині оцінювання самої позивачки, з посиланням на відсутність у призначених членів комісії необхідного фаху, навичок та знань для оцінювання академічного співу.

Поряд з цим, посилання позивачки на непрофесійність членів конкурсної комісії, всі з яких мають вищу музичну освіту, значний стаж роботи за фахом та двоє з яких, як і позивачка є Народними артистами України, на думку суду має субєктивний характер, належними та допустимим доказами не доведені, не спростовують факту професійності та кращих вокальних даних іншого учасника конкурсу, якого було визнано переможцем.

За вказаних вище обставин, суд приходить до висновку про необхідність відмови в задоволенні позовних вимог в повному обсязі за їх необґрунтованістю та недоведеністю належними доказами.

Відповідно до ст.141 ЦПК України, а також в звязку з відмовою в задоволенні позову, понесені позивачкою судові витрати у вигляді сплаченого судового збору, слід покласти на останню.

На підставі викладеного, керуючись ст.20 Закону України «Про театри і театральну справу», ст.21 Закону України «Про культуру» «Порядком формування на конкурсній основі кадрового складу художнього та артистичного персоналу державних та комунальних закладів культури», затвердженим Наказом Міністерства культури України №497 від 01.07.2016 року, ст.ст.2,4,5,10,11,12,76-81,141,258,259,263-268 ЦПК України, суд,

ВИРІШИВ:

В задоволенні позову ОСОБА_3 до Обласного комунального підприємства культури «Дніпропетровський академічний театр опери та балету» про визнання конкурсу неправомірним та скасування його результатів, зобовязання створити конкурсну комісію відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана учасниками справи до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено 04 березня 2019 року.

Суддя С.Ю.Казак