КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

06 березня 2019 року м. Київ

[1]

Суддя Київського апеляційного суду Немировська О.В., перевіривши виконання вимог ст.ст. 354 - 357 ЦПК України по цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Родовід Банк» в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення тимчасової адміністрації у акціонерному товаристві «Родовід Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на заочне рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 07 серпня 2017 року,

встановив:

заочним рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 07 серпня 2017 року позов було задоволено. Не погоджуючись із заочним рішенням, представник відповідача подав заяву про перегляд заочного рішення, яку ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 22 січня 2019 року було залишено без задоволення. 20 лютого 2019 року представник відповідача подав апеляційну скаргу на заочне рішення.

При зверненні до суду з апеляційною скаргою апелянт просив відстрочити сплату судового збору.

В обґрунтування клопотання про відстрочення сплати судового збору вказував на те, що Білоцерківським міським відділом державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області накладено арешт на все майно та на грошові кошти ОСОБА_3, що містяться на рахунках в КРД АТ «Райффайзен Багк аваль», АТ «Райффайзен Банк аваль», БЦФ «Райффайзен Банк Аваль», Київське ГРУ ПАТ КБ «Приват Банк», АТ «ВТБ Банк». Крім того в обґрунтування клопотання надав інформацію отриману на адвокатський запит представника відповідача ГУ ДФС у м. Києві про суми виплачених доходів ОСОБА_3 з період з 1 по 4 квартал 2017 року та з 4 кварталу 2017 по 3 квартал 2018 року.

За наведених обставин вважав, що наявні підстави для відстрочення сплати судового збору, передбачені ст. 8 Закону України «Про судовий збір».

Дослідивши матеріали апеляційної скарги з доданими документами до неї, а також клопотання про відстрочення сплати судового збору, суддя приходить до висновку, що клопотання про відстрочення сплати судового збору не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Частиною 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

Відповідно до частини 2 цієї ж статті Закону України «Про судовий збір» суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, згідно статті 8 Закону України «Про судовий збір» та статті 136 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони.

Відповідно до вимог вказаної статті відстрочення або розстрочення сплати, зменшення або звільнення від сплати судового збору можливе за відповідним клопотанням сторони за наявності зазначених умов.

Крім того, пунктом 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» визначено, що єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Представником апелянта до клопотання про відстрочення сплати судового збору були надані постанови про арешт майна та коштів ОСОБА_3, що містяться на рахунках в КРД АТ «Райффайзен Багк аваль», АТ «РайффайзенБанк аваль», БЦФ «Райффайзен Банк Аваль», Київське ГРУ ПАТ КБ «Приват Банк», АТ «ВТБ Банк». Однак, як вбачається з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань ОСОБА_1 є керівником: ПП «Меблева країна», ТОВ «Тандем Менеджмент», ТОВ «Фермерське молоко», ТОВ «Ленд ІН», ПП «Хвиля БЦ», які здійснюють свою діяльність, що підтверджується відомостями з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків від 11.02.2019, наданим представником апелянта до клопотання про відстрочення сплати судового збору, а отже отримують прибуток. Крім того, ОСОБА_1 також є ФОП.

Відтак, доводи апелянта щодо неможливості сплати судового збору у зв'язку з тим, що розмір судового збору перевищує 5% розміру річного доходу відповідача та арештом майна і коштів не можуть вважатися достатніми, оскільки не підтверджують в повній мірі, що майновий стан ОСОБА_1 не дозволяє йому сплатити судовий збір.

Інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов'язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (KREUZ v. POLAND, № 28249/95, § 59, ЄСПЛ, від 19 червня 2001 року).

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до Закону України «Про судовий збір» за подання апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 150 % ставки, яка підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

У зв'язку з цим, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з встановленням апелянту строку для усунення зазначеного недоліку - сплати судового збору в розмірі 74 372 грн. 40 коп. на розрахунковий рахунок № 0024, отримувач коштів УК у Солом'янському районі/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 38050812, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) - 899998, код класифікації доходів бюджету - 22030101.

Керуючись ст.ст. 356-357, 185 ЦПК України, суддя,

ухвалив:

у задоволенні клопотання представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про відстрочення сплати судового збору за подачу апеляційної скарги на заочне рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 07 серпня 2017 року - відмовити.

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на заочне рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 07 серпня 2017 року залишити без руху.

Встановити апелянту п'ятиденний строк з дня отримання копії ухвали для усунення недоліку апеляційної скарги, зазначеного в мотивувальній частині ухвали.

Роз'яснити апелянту, що в разі не усунення недоліку у встановлений строк, його апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

03110, м.Київ, вул. Солом'янська, 2-а

Тел./факс 284-15-77, e-mail:

07 березня 2019 року

№ справи: 357/3080/17

№ апеляційного провадження: 22-ц/824/5564/2019

ОСОБА_1

АДРЕСА_1

ОСОБА_2

АДРЕСА_1

Київський апеляційний суд направляє на Вашу адресу копію ухвали від 06 березня 2019 року для виконання.

Секретар судового засідання К.В. Шепель

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

03110, м.Київ, вул. Солом'янська, 2-а

Тел./факс 284-15-77, e-mail:

07 березня 2019 року

№ справи: 357/3080/17

№ апеляційного провадження: 22-ц/824/5564/2019

ОСОБА_1

АДРЕСА_1

ОСОБА_2

АДРЕСА_1

Київський апеляційний суд направляє на Вашу адресу копію ухвали від 06 березня 2019 року для виконання.

Секретар судовогозасідання К.В. Шепель

№ справи: 357/3080/17

№ апеляційного провадження: 22-ц/824/5564/2019

Головуючий у суді першої інстанції: Дмитренко А.М.

Доповідач у суді апеляційної інстанції: Немировська О.В.