Справа №2-1584/11
Провадження №2/200/193/18
У Х В А Л А

Іменем України

15 січня 2019 року Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська

у складі: головуючого судді Женеску Е.В.,

за участю секретаря: Кожемяки Ю.І.

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі судових засідань у м. Дніпро клопотання представників відповідача про направлення судового доручення по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства Комерційного банку «Приватбанк» про стягнення депозитного вкладу та відсотків за договором,-

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства Комерційного банку «Приватбанк» про стягнення депозитного вкладу та відсотків за договором.

15 січня 2018 року ід представників відповідача надійшло клопотання про направлення судового доручення, в якому просили доручити Соломянському районному суду м. Києва (03113, м.Київ, вул. Полковника Шутова, 1.) провести допит експертів ОСОБА_2 та Полєннікова ОСОБА_3 науково-дослідного інституту судових експертиз (КНДІСЕ) (03057, м. Київ, вул. Смоленська, 6.) для надання ними пояснень за висновком судової експертизи від 13.04.2018 року №20192/20193/17-45.

В обґрунтування клопотання зазначено, що ухвалою суду від 11.12.2018 року клопотання відповідача про проведення підготовчого засідання за участю експертів у режимі відеоконференції задоволено, доручено Соломянському районному суду міста Києва забезпечити проведення судового засідання в режимі відеоконференції.

14.01.2019 року проведення судового засідання в режимі відеоконференції виявилося неможливим за технічних причин, поставити питання експертами не вдалося.

Враховуючи викладене, просили задовольнити клопотання про направлення судового доручення, для отримання пояснень від судових експертів щодо висновку експерта від 13.04.2018 року.

У судове засідання сторони не зявилися, були повідомлені належним чином.

Суд оглянувши матеріали цивільної справи, клопотання представників відповідача, прийшов до наступного висновку.

Згідно п. 8, 11 ч. 1 ст. 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд: вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста; направляє судові доручення.

На підставі ч. 1 ст. 87 ЦПК України суд, який розглядає справу або заяву про забезпечення доказів, в разі виникнення потреби в збиранні доказів за межами його територіальної юрисдикції доручає відповідному суду вчинити певні процесуальні дії.

Згідно ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 88 ЦПК України в ухвалі про судове доручення коротко викладається суть справи, що розглядається, зазначаються особи, які беруть у ній участь, обставини, що підлягають зясуванню, докази, які повинен зібрати суд, що виконує доручення, зокрема перелік питань, поставлених учасниками справи та судом свідку.

Ухвала про судове доручення невідкладно виконується судом, якому вона адресована, за правилами цього Кодексу, які встановлюють порядок вчинення відповідних процесуальних дій. (ч. 1 ст. 88 ЦПК України).

На підставі п. 6 ч. 1 ст. 252 ЦПК України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадках: направлення судового доручення щодо збирання доказів у порядку, встановленому статтею 87 цього Кодексу.

Згідно п. 10 ч. 1 ст. 253 ЦПК України провадження у справі зупиняється у випадках, встановлених: пунктом 6 частини першої статті 252 цього Кодексу,? до надходження відповіді від суду на доручення щодо збирання доказів.

Враховуючи вищевказані обставини та те, що допитати судових експертів у судовому засіданні 14.01.2019 року, яке відбувалося в режимі відео конференції не вдалося з технічних причин, а представники відповідача наполягають на отриманні даної інформації, суд приходить до висновку, що необхідно направити судове доручення Соломянському районному суду м. Києва для проведення допит експертів ОСОБА_2 та Полєннікова ОСОБА_3 науково-дослідного інституту судових експертиз та надання ними пояснень за висновком судової експертизи від 13.04.2018 року №20192/20193/17-45.

Зупинити провадження по даній справі до виконання судового доручення та отримання відповіді.

Керуючись ст..ст. 87,88,197,200, ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Клопотання представників позивача АТ КБ «Приватбанк» - ОСОБА_4, ОСОБА_5 про направлення судового доручення задовольнити.

Доручити Соломянському районному суду м. Києва (03113, м.Київ, вул. Полковника Шутова, 1.) провести допит експертів ОСОБА_2 та Полєннікова ОСОБА_3 науково-дослідного інституту судових експертиз (КНДІСЕ) (03057, м. Київ, вул. Смоленська, 6.) для надання ними пояснень за висновком судової експертизи від 13.04.2018 року №20192/20193/17-45 за наступними питаннями:

1.Чому в переліку використаної літератури зазначені наступні джерела: Господарський кодекс України від 16.01.2003 р., Закон України «Про Національний банк України» від 1999 р., ЗУ «Про систему гарантування вкладів фізичних осіб» від 23.12.2012 року, ЗУ «Про захист прав споживачів», та чому вони не використані при проведенні експертного дослідження?

2.Чому у висновку не застосовані наступні джерела: «Положення про організацію бухгалтерського обліку та звітності в Україні» (затверджено постановою КМУ від 03.04.1993 року №250);«Положення про документальне забезпечення записів в бухгалтерському обліку» (затверджено наказом Мінфіну від 24.05.1995 року №88);«Положення про організацію бухгалтерського обліку та звітності в банках України» (затверджено постановою НБУ №566 від 30.12.1998 року; Закон України «Про бухгалтерський облік та звітність в Україні», які регулювали бухгалтерський облік операційно діяльності банків?

3.Яка методика проведення судових експертиз використовувалася при проведенні дослідження? Який її код за Реєстром методик проведення судових експертиз та чому він не зазначений у висновку експерта? Чи була вона дійною на час проведення експертного дослідження?

4.Чому при проведенні дослідження не досліджувалася виписка по рахунку № у поєднанні з протоколом нарахування відсотків за депозитним договором, оскільки виписка по рахунку є регістром аналітичного обліку банківських операцій та протокол нарахування відсотків відображає зменшення суми на яку проводилося нарахування процентів і є невідємною частиною виписки?

5.В чому саме полягає невідповідність сум нарахованих відсотків вказаних у виписці та у протоколі умовам депозитного договору?(п. 5.1. абз 2 висновку)

6.Чи може виписка по рахунку надана банком бути достатнім та належним підтвердженням проведених банком по рахунку фінансових операцій навіть без наявності первинних касових документів?

7.Чи є виписка по рахунку № документом, на підставі якого можливо зробити висновок про внесення вкладником коштів на рахунок та отримання вкладником коштів з рахунку?

8.Чому виписка по рахунку № застосовувалася експертом вибірково та перевагу надано лише інформації про поповнення вкладу, яка не підтверджена жодними касовими документами та без будь-якого економічного дослідження?

9.Якими первинними документами підтверджуються додаткові вкладення коштів за депозитним договором?

10.Чому експерти Дніпропетровського НДІСЕ у своєму висновку №495/496-16 від 17.06.2016 року прийшли до висновку, що виписка по рахунку підтверджує як внесення коштів на рахунок, так і отримання нарахованих процентів вкладником за життя, а у висновку від 13.04.2018 року №20192/20193/18-45-ні?У чому причина розбіжностей висновків експертів при досліджені одних й тих самих обєктів та застосування однакових методик?

11.Чому експертами не враховано акт №б/н від 28.04.2006 року «Про виділення документів до знищення, які не підлягають зберіганню» за яким зазначено, що касові та меморіальні документи дня за 1995-2000 року, меморіальні та касові документи по вкладам фізичних осіб за 1995-1996 року були відібрані та знищені?

12.Чи підтверджує виписка по депозитному рахунку № факт списання Банком коштів з депозитного рахунку вкладника для видачі останньому грошових коштів?

13.На підставі яких первинних документів було встановлено розмір суми внесених на вклад коштів та відповідні дати поповнення/збільшення вкладу?

14.На сторінці №12 висновку зазначено, що сторони судового процесу стосовно сум та періодів поповнення вкладу заперечень не мають, з посиланням на аудиторський висновок від 25.02.2011 року, за яким аудитор ОСОБА_6 був відведений за ухвалою суду у 2012 році, тобто фактично встановлено, без дослідження первинних касових документів - факт внесення коштів на депозитний вклад. Чи має право експерт у висновку встановлювати факти, стосовно яких йому не були поставлені питання?

15.Чому експертами проігноровані висновки ВССУ з розгляду цивільних та кримінальних справ викладені в ухвалах від 18.12.2013 року та 28.05.2014 року за якими судом встановлено, що вкладник за життя отримувала проценти за вкладом, банки самостійно визначають спосіб нарахування процентів, за заповідальним розпорядженням вклад не входить до спадкової маси?

16.Чому експертами не досліджувався термін дії договору про поточний депозитний вклад № від 22.11.1993 року?

17.Який метод нарахування процентів використовувався при проведенні розрахунку та якими умовами договору про депозитний вклад такий метод нарахування передбачений?

18.Якими умовами договору про депозитний вклад передбачено нарахування процентів «методом нарахування складних процентів із щомісячною капіталізацією»?

19.Яка формула для нарахування процентів була застосована експертами при розрахунку процентів по договору депозитного вкладу?

20.Чому експертами не враховано положення ст. 384 ЦК УРСР в повному обсязі та ст. 30 ЗУ «Про банки і банківську діяльність», якими закріплено право банку самостійно встановлювати розмір відсоткової ставки, підстави їх зміни, спосіб нарахування процентів за вкладом і це визначається банком у статутних та внутрішніх документах?

21.У наказах Банку №214 від березня 1993 року та №2148 від 27.11.1996 року і №262 від 18.03.1999 року зазначено формули нарахування складних процентів по вкладам фізичних осіб. Чому не враховані внутрішні накази Банку, не застосовано встановлену вищеназваними наказами формулу для розрахунку?

22.Якими нормативно-правовими актами встановлено обмеження банкам застосування власних (певних) формул для розрахунку складних процентів?

23.Що таке загальноприйняті методи нарахування складних відсотків (процентів) та яким нормативно-правовим документом вони встановлені і на яких підставах вони повинні відповідати умовам депозитного договору?

24.Пунктом 4.1. висновку встановлено: умовами договору формул нарахування процентів не передбачено. Яким чином тоді метод нарахування відсотків не відповідає умовам договору, якщо самим договором не встановлено методу та формули нарахування процентів? В чому саме метод нарахування відсотків за депозитним вкладом не відповідає умовам депозитного договору?

25.Чи було достатньо у експерта матеріалів (вихідних даних, оголошення, накази банку та інш.) для проведення дослідження та здійснення повного обєктивного розрахунку?

26.Чому відповідно до ч. 1 ст. 13 ЗУ «Про судову експертизу» експертом для проведення повного дослідження не подано клопотання про надання додаткових матеріалів для складання повного обєктивного висновку?

27.03.05.2006 року договір депозитного вкладу розірвано, відповідно до умов п. 8 договору, тому нарахування процентів припинено. Які підстави для подальшого нарахування процентів встановлених договором та методом вказаним в умовах договору після розірвання договору депозитного вкладу?

28.Чому при проведенні експертного дослідження не враховано «Керівництво по депозитним процедурам фізичних осіб», затверджене банком як у 1999 році, так і в 2000 році, яке визначало порядок роботи з заповідальними розпорядженнями та видачею вкладів після смерті вкладника та яке міститься в матеріалах справи? Яким передбачено, у разі смерті вкладника, нарахування процентів на момент смерті вкладника за час, що сплив, з урахуванням всіх індексацій. Подальше нарахування процентів не здійснюється.)

Дану ухвалу суду виконати у порядку, передбаченому ст.. 88 ЦПК України. Журнал судового засідання та диск із фіксацією судового засідання за допомогою технічних засобів направити до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська за адресою М. Дніпро, пр. Дмитра Яворницького, 57/24.

З урахуванням обсягу поставлених питань, запропонувати експертам викласти відповіді на поставлені питання у письмовій формі, які приєднати до матеріалів зазначеного доручення.

Зупинити провадження у справі №2-1584/11 до надходження відповіді від суду на доручення щодо збирання доказів.

Ухвала суду окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Е.В. Женеску