Ухвала

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" січня 2019 р. суддя Дніпровського районного суду міста Києва Виниченко Л.М., вивчивши матеріали заяви ОСОБА_1 про роз'яснення рішення Дніпровського районного суду міста Києва в межах розгляду цивільної справи № 755/11824/17 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Новобудова» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості по оплаті житлово-комунальних послуг,-

в с т а н о в и в:

Від ОСОБА_1 до Дніпровського районного суду м. Києва 29.12.2018 року надійшла заява про роз'яснення судового рішення, у якій просить надати роз'яснення: «в супереч вимог ст. 255 ЦПК України на якій Законом визначеній підставі і з якою метою суддя Яровенко Н.О. примушує розглядати так звану справу за позовом ТОВ «Новобудова» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за ЖКП, в якій відсутній предмет судового захисту і предмет спору, натомість, яка ґрунтується на підроблені правової норми ст. 876 ЦК України і підроблені обставини, на які ТОВ «Новобудова» посилаються як на підставу свої вимог і підробленні доказів якими вимоги обґрунтовано; І що у справі, в якій предмет судового захисту і предмет спору відсутні, а матеріали справи підроблено, для суду, який Законом визначених повноважень на розгляд зазначеної справи не має, є предметом дослідження».

Вимоги заяви обґрунтовані тим, що ухвалами від 15.05.2018р. та 09.08.2018р. у закритті провадження суд відмовив всупереч ч. 1 ст. 255 ЦПК України та не врахував відсутність предмету судового захисту та предмету спору.

За нормою частини 3 ст. 271 ЦПК України, суд розглядає заяву про роз'яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення. У разі необхідності суд може викликати учасників справи, державного чи приватного виконавця в судове засідання.

Вивчивши заяву та дослідивши матеріали цивільної справи, суд вважає за можливе розглянути заяву про роз'яснення судового рішення без виклику в судове засідання учасників справи, при цьому приходить до наступного висновку.

Відповідно вимог ч. 1 ст. 271 ЦПК України, за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз'яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи при цьому його змісту.

В постанові Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 № 14 «Про судове рішення у цивільній справі» в п. 21 роз'яснено, що відповідно до статті 221 ЦПК роз'яснення рішення суду, а не ухвали, можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Зазначене питання розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Роз'яснення рішення не допускається, якщо воно виконане або закінчився установлений законом строк, протягом якого рішення може бути пред'явлене до виконання. Якщо фактично порушено питання про зміну рішення або внесення в нього нових даних, у тому числі й роз'яснення мотивів ухваленого рішення, суд ухвалою відмовляє в роз'ясненні рішення.

В межах розгляду справи №755/11824/17 ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 15.05.2018р. та ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 19.08.2018р. в задоволені клопотання відповідача ОСОБА_1 про закриття провадження по справі відмовлено.

Дані ухвали є процесуальними рішенням по справі, а не кінцевим результатом вирішенням спору.

Крім того, зміст ухвал суду, з якими не погоджується позивач, є чітким та цілком зрозумілим.

При цьому відповідач фактично просить роз'яснити не рішення суду, а правомірність постановлення ухвали про відмову у закритті провадження у справі.

Таким чином, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення заяви про роз'яснення рішення суду.

Суд звертає увагу заявника, що оскарження в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції про відмову в задоволенні клопотання про закриття провадження у справі ст. 353 ЦПК України не передбачено, разом з тим відповідно до ч.2 ст.353 ЦПК України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 271 ЦПК України, суд,-

у х в а л и в:

У задоволені заяви ОСОБА_1 про роз'яснення рішення Дніпровського районного суду міста Києва в межах розгляду цивільної справи № 755/11824/17 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Новобудова» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості по оплаті житлово-комунальних послуг відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п'ятнадцяти днів з дня постановлення ухвали.

Суддя