У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" січня 2019 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Арапіної Н.Є.

з секретарем Рудь Н.В.,

розглянувши в порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1, яка діє в своїх інтересах та інтересах неповнолітнього сина ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, за участю третіх осіб ОСОБА_5, Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, через Секретаріат Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, Урядового уповноваженого у справах Європейського суду з прав людини, через Міністерство юстиції України, Органу опіки та піклування Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації в особі Служби у справах дітей Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації, в особі завідуючої сектором соціально-правового захисту дітей Ісаєвої Ірини Миколаївни, Органу опіки та піклування Броварської міської ради в особі Служби у справах дітей та сім'ї виконкому Броварської міської ради, Прокуратури міста Києва про визнання належним покупцем за договором купівлі-продажу, визнання права власності, визнання майна спільною сумісною власністю, зобов'язання вчинити дії,

в с т а н о в и в:

позивач звернувся до суду із позовом до ОСОБА_3, ОСОБА_4, за участю третіх осіб ОСОБА_5, Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, через Секретаріат Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, Урядового уповноваженого у справах Європейського суду з прав людини, через Міністерство юстиції України, Органу опіки та піклування Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації в особі Служби у справах дітей Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації, в особі завідуючої сектором соціально-правового захисту дітей Ісаєвої Ірини Миколаївни, Органу опіки та піклування Броварської міської ради в особі Служби у справах дітей та сім'ї виконкому Броварської міської ради, Прокуратури міста Києва про визнання належним покупцем за договором купівлі-продажу, визнання права власності, визнання майна спільною сумісною власністю, зобов'язання вчинити дії.

В судове засідання, призначене на 25 жовтня 2018 року позивач та представник позивача не з'явилися, хоча про час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином. Причини неявки суду не повідомили.

16 січня 2019 позивач та представник позивач повторно не з'явилися в судове засідання, хоча про час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином. Причини неявки суду не повідомили.

На підставі ст. 247 ч.2 ЦПК України справа розглянута за відсутності сторін без фіксування судового засідання технічними засобами.

У відповідності до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи з його відсутності і його нез'явлення не перешкоджає розгляду справи.

В силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов'язків має право на судовий розгляд упродовж розумного терміну. Обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції. Така позиція викладена в рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України».

Рішенням Європейського суду з прав людини визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням її справи, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки, оскільки одним із критеріїв «розумності строку» є саме поведінка заявника. Так, суд покладає на заявника лише обов'язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, які безпосередньо його стосуються, утримуватися від виконання заходів, що затягують провадження у справі, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для пришвидшення процедури слухання. Одним із таких прикладів, коли поведінка заявників стала однією з причин затягування розгляду справи, є рішення Європейського суду з прав людини «Чікоста і Віола проти Італії».

Наведене свідчить про недобросовісність здійснення позивачем свої процесуальних прав.

Слід звернути увагу, що такі дії порушують права інших учасників розгляду справи, які добросовісно виконують покладений процесуальним законом обов'язок щодо явки до зали суду.

Зважаючи на вищевикладене, суд приходить до висновку про те, що позивач, який належним чином повідомлений про час та місце проведення судового засідання, повторно не з'явився до суду, не підтримавши вимоги в судовому засіданні, із заявою про розгляд справи за його відсутності не звертався, його нез'явлення перешкоджає розгляду справи, що є підставою для залишення позову без розгляду.

Керуючись п. 3 ч. 1, ст. 257, 260, 353 ЦПК України,

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1, яка діє в своїх інтересах та інтересах неповнолітнього сина ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, за участю третіх осіб ОСОБА_5, Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, через Секретаріат Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, Урядового уповноваженого у справах Європейського суду з прав людини, через Міністерство юстиції України, Органу опіки та піклування Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації в особі Служби у справах дітей Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації, в особі завідуючої сектором соціально-правового захисту дітей Ісаєвої Ірини Миколаївни, Органу опіки та піклування Броварської міської ради в особі Служби у справах дітей та сім'ї виконкому Броварської міської ради, Прокуратури міста Києва про визнання належним покупцем за договором купівлі-продажу, визнання права власності, визнання майна спільною сумісною власністю, зобов'язання вчинити дії залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом п'ятнадцяти днів з дня проголошення судового рішення.

Суддя Н.Є. Арапіна