ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/315/19 Справа № 203/4792/16 Суддя у 1-й інстанції - Шевцова Т.В. Суддя у 2-й інстанції - Єлізаренко І. А.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 березня 2019 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати у цивільних справах Дніпровського апеляційного суду у складі:

головуючого судді Єлізаренко І.А.

суддів Красвітної Т.П., Свистунової О.В.,

за участю секретаря Черкас Є.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 13 березня 2018 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства ДТЕК Дніпрообленерго про визнання протиправним та скасування рішення та за зустрічним позовом Публічного акціонерного товариства ДТЕК Дніпрообленерго до ОСОБА_1 про відшкодування збитків,-

В С Т А Н О В И Л А:

У жовтні 2016 року ОСОБА_1 звернулася з позовом до ПАТ ДТЕК Дніпрообленерго про визнання протиправним та скасування рішення комісії.

В обґрунтування позовних вимог, які уточнювалися в ході судового розгляду, ОСОБА_1 посилалася на те, що 13 вересня 2016 року за адресою АДРЕСА_1, представниками відповідача була проведена перевірка стану електромереж, в ході якої було виявлено порушення, а саме: «Самовільне підключення електропроводки (розетки та двох ламп) споживача до електричної мережі балансоутримувача будинку поза засобами обліку, використання не облікованої електричної енергії виявлено за допомогою спеціальних технічних засобів (індикатора напруги та сигналізатора прихованої проводки «Дятел»), про що було зазначено в Акті Н №122060, який підписано трьома представниками відповідача та позивачем. 04 жовтня 2016 року на засіданні комісії 2-РЕМ по розгляду актів про порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення було оформлено протокол №65/16, відповідно до якого на неї покладається обовязок зі сплати грошової суми за не обліковану електричну енергію в розмірі 43 877, 64 грн. в розрахунку з 29 серпня 2013 року по 29 серпня 2016 рік. Вона не погоджується з вказаним актом, в частині періоду проведення розрахунку не облікованої електричної енергії, вважає, що проведення розрахунку не облікованої електричної енергії повинно проводитися відповідно до п.3.3б методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією, а саме що розрахунок за не обліковану електричну енергію повинен проводитися не за три роки, що передували виявленню порушення. На підставі викладеного, ОСОБА_1 просила суд визнати недійсним рішення ПАТ «ДТЕК «Дніпрообленерго», в особі Структурної одиниці «Дніпропетровських міських електричних мереж» винесене на засіданні комісії 2-РЕМ по розгляду акта про порушення правил користування електричною енергією, оформленого протоколом від 04 жовтня 2016 року №65/16, в частині періоду нарахування здійсненого за 1069 днів.

У січні 2017 року ПАТ ДТЕК Дніпрообленерго звернулися із зустрічним позовом до ОСОБА_1 про відшкодування збитків.

В обґрунтування своїх позовних вимог ПАТ ДТЕК Дніпрообленерго посилалися на те, що під час технічної перевірки стану електричних приладів обліку і електроустановок 13 вересня 2016 року за адресою: АДРЕСА_2 було виявлено порушення п. 48 Правил, а саме, самовільне підключення електропроводки споживача до електричної мережі балансоутримувача будинку поза засобом обліку. Використання недооблікованої електричної енергії виявлено за допомогою спеціальних технічних засобів (індикатору напруги та сигналізатору прихованої електропроводки «Дятел»). Такі дії є порушенням в електроенергетиці, що прямо передбачено ст.27 Закону України «Про електроенергетику» та п. 48 Правил користування електричною енергією для населення. Керуючись п. 53 Правил, представниками енергопостачальника був складений акт про порушення правил користування електричною енергією від 13 вересня 2016 року №122060. Виявлене у відповідача порушення прямо передбачено підпунктом 6 п.3.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕ України від 04 травня 2006 року № 562. Згідно акту про порушення самовільне підключення у ОСОБА_1 було виконане прихованим способом, та порушення не могло бути виявлено при конторольному огляді електролічильника, технічних перевірок у споживача раніше не проводилося, підлючення виконано до електричних мереж балансоутримувача будинку, тому кількість днів, за які виконано розрахунок взято відповідно до п.3.3а абзац 2 методики, тобто за три роки. На підставі викладеного, ПАТ ДТЕК Дніпрообленерго просили суд стягнути з ОСОБА_1 на користь ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» 43 877 грн. 64 коп. вартості збитків на п/р зі спеціальним режимом використовування 1038 в ОПЕРО філії Дніпропетровського обласного управління ВАТ «Ощадбанк», МФО 305482, та стягнення судових витрат.

Рішенням Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 13 березня 2018 року відмовлено у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» про визнання протиправним та скасування рішення. Позовні вимоги ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» до ОСОБА_1 про відшкодування збитків задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» суму відшкодування збитків у розмірі 43 877 грн. 64 коп. на р/р 1038 в ОПЕРО філії Дніпропетровського обласного управління ВАТ «Ощадбанк», МФО 305482, . Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» на р/р 260052757 ПАТ «ПУМБ» м.Київ, МФО 334851, , ІПН 29, № свідоцтва 200054757 судовий збір в розмірі 1 600 грн.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить рішення суду від 13 березня 2018 року скасувати та ухвалити нове рішення, про задоволення її позовних вимог вимог в повному обсязі, посилаючись на неповне з'ясування судом обставин у справі, порушення норм матеріального та процесуального права.

У відзиві на апеляційну скаргу ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» просять апеляційну скаргу залишити без задоволення, рішення суду залишити без змін, посилаючись на його законність та обгрунтованість.

Перевіривши матеріали справи, законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги та заявлених позовних вимог, колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу задовольнити частково з наступних підстав.

Відповідно до ст.ст.12, 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обовязків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Згідно ч.1 ст. 367 ЦПК України під час розгляду справи в апеляційному порядку апеляційний суд перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції.

ОСОБА_1 є власником 1/2 частини квартири, що розташована за адресою: м.Дніпро, вул.А.Фабра, буд. 17, кв.№3 (а.с.74, 75).

Як вбачається з матеріалів справи, електропостачання за адресою м. Дніпро, вул.А.Фабра, буд. 17, кв.№3 здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією, укладеного 20 лютого 2004 року між ОСОБА_1 та ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго», на підставі якого ОСОБА_1 відкрито особовий рахунок 1654001 (а.с.55).

13 вересня 2016 року за адресою м. Дніпро, вул.А.Фабра, буд. 17, кв.№3, представниками ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» була проведена перевірка стану електромереж, в ході якої було виявлено порушення, а саме: «Самовільне підключення електропроводки (розетки та двох ламп) споживача до електричної мережі балансоутримувача будинку поза засобами обліку, використання не облікованої електричної енергії виявлено за допомогою спеціальних технічних засобів (індикатора напруги та сигналізатора прихованої проводки «Дятел»)», про що було зазначено в Акті Н №122060, який підписано трьома представниками відповідача та позивачем (а.с.6, 58, 59, 60).

Судом встановлено, що Акт №122060 від 13 вересня 2016 року підписаний представниками енергопостачальника та споживачем ОСОБА_1 особисто, зауважень до нього з боку споживача не внесено.

04 жовтня 2016 року на засіданні комісії 2-РЕМ по розгляду актів про порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення було оформлено протокол №65/16, відповідно до якого на ОСОБА_1 покладається обовязок зі сплати грошової суми за не обліковану електричну енергію в розмірі 43 877, 64 грн. в розрахунку з 29 серпня 2013 року по 29 серпня 2016 рік (а.с.5).

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1, суд послався на їх безпідставність, та задовольнивши зустрічні позовні вимоги ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго», суд виходив з того, що у ОСОБА_1 було виявлено порушення правил користування електричною енергією для населення, що спричинило матеріальну шкоду та порушило права енергопостачальної компанії, а розрахунок збитків визначений у відповідності вимог чинного законодавства, однак повністю погодитися з такими висновками суду неможливо, оскільки суд дійшов них за неповного з'ясування обставин, що мають значення для справи, що відповідно до ст.376 ЦПК України, є підставою для скасування рішення суду та ухвалення нового рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Частиною четвертою ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» передбачається, що споживач електроенергії несе відповідальність за шкоду, заподіяну енергопостачальнику внаслідок невідповідності технічного стану електроустановок споживача та/або схеми живлення споживача вимогам нормативно-технічних документів, згідно з умовами договору.

За змістом ст. 27 Закону України Про електроенергетику, в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність.

Вказаною вище статтею передбачено також, що правопорушеннями в електроенергетиці є крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку.

Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та ПКЕЕН згідно із законодавством України (ст. 26 Закону України «Про електроенергетику», п. 48 ПКЕЕН), зокрема за: прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію; порушення правил користування електричною енергією; ухилення або несвоєчасне виконання рішень та приписів Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження приладу обліку; розукомплектування та пошкодження об'єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об'єктів; насильницькі дії, що перешкоджають посадовим особам енергопостачальника виконувати свої службові обов'язки.

Підстави та порядок складання акта про порушення споживачем Правил користування електричною енергією, у тому числі актів, що засвідчують факти її розкрадання, врегульовано, зокрема, п. 53 зазначених вище Правил. Так, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем ПКЕЕН, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий - залишається в енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Складені акти про порушення є фіксацією порушення, яке було виявлено під час проведення постачальником енергії перевірки дотримання ПКЕЕН. При цьому зазначені акти не встановлюють для споживача обовязків, а мають рекомендаційний характер щодо сплати нарахованих збитків, тобто є претензією, у випадку незадоволення якої енергопостачальник матиме право на загальних підставах звернутися до суду із позовом про стягнення заборгованості.

У пункті 1.2 Правил користування електричною енергією, затверджених Постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 31 липня 1996 року №28, в редакції, чинній на час спірних правовідносин, дано визначення прихованій електропроводці, відповідно до якого це електрична проводка, яка приєднана до електричної мережі поза розрахунковим засобом обліку, яку представник постачальника без використання спеціальних технічних засобів або часткового демонтажу будівельних конструкцій, оздоблювальних матеріалів, під час попереднього контрольного огляду засобу обліку або технічної перевірки не мав можливості виявити.

Пунктом 42 Правил користування електроенергією для населення, передбачений обов'язок споживача дотримуватись вимог нормативно-технічних документів.

Згідно з пунктом 48 Правил побутовий споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію; порушення правил користування електричною енергією; ухилення або несвоєчасне виконання рішень та приписів Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електричних мереж і споживання електричної енергії без засобів обліку; пошкодження засобу обліку; розукомплектування та пошкодження об'єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об'єктів; насильницькі дії, що перешкоджають посадовим особам енергопостачальника виконувати свої службові обов'язки.

Відповідно до пункту 53 Правил у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Енергопостачальник повідомляє споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату. Акт про порушення цих Правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення споживача про час і дату засідання комісії. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність споживача до порушення цих Правил. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 04 травня 2006 року №562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією. У разі відмови споживача від сплати вартості необлікованої електричної енергії енергопостачальник звертається з позовом до суду та має право припинити постачання електричної енергії після прийняття судом рішення на користь енергопостачальника (крім випадку виявлення факту самовільного підключення). Якщо між споживачем і енергопостачальником не досягнуто згоди щодо користування електричною енергією, її оплати, збереження приладів обліку тощо, спірні питання вирішуються в установленому законодавством порядку.

Згідно підпункту а) пункту 3.3 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року 3562, розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється: за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості необлікованої електричної енергії; за кількістю днів: у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1 - 3 пункту 3.1 цієї глави (у частині щодо пошкодження приладів обліку), - з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня усунення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення.

Якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об'єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки.

Якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, учинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку мали можливість, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення.

Відповідно до підпункту б) п.3.3. Методики у разі самовільного підключення споживачем електроустановок, струмоприймачів або проводів до електричних мереж енергопостачальника - із дня набуття споживачем права власності на електроустановку чи права користування електроустановкою або із дня здійснення останньої технічної перевірки електричної мережі, до якої було здійснене самовільне підключення, але не більше сумарної кількості днів за дванадцять календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, та до дня усунення порушення.

ОСОБА_1 є власником 1/2 частини квартири, що розташована за адресою: м.Дніпро, вул.А.Фабра, буд. 17, кв.№3 (а.с.74, 75).

Як вбачається з матеріалів справи, електропостачання за адресою м. Дніпро, вул.А.Фабра, буд. 17, кв.№3 здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією, укладеного 20 лютого 2004 року між ОСОБА_1 та ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго», на підставі якого ОСОБА_1 відкрито особовий рахунок 1654001 (а.с.55).

13 вересня 2016 року за адресою м. Дніпро, вул.А.Фабра, буд. 17, кв.№3, представниками ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» була проведена перевірка стану електромереж, в ході якої було виявлено порушення, а саме: «Самовільне підключення електропроводки (розетки та двох ламп) споживача до електричної мережі балансоутримувача будинку поза засобами обліку, використання не облікованої електричної енергії виявлено за допомогою спеціальних технічних засобів (індикатора напруги та сигналізатора прихованої проводки «Дятел»)», про що було зазначено в Акті Н №122060, який підписано трьома представниками відповідача та позивачем (а.с.6, 58, 59, 60).

Судом встановлено, що Акт №122060 від 13 вересня 2016 року підписаний представниками енергопостачальника та споживачем ОСОБА_1 особисто, зауважень до нього з боку споживача не внесено.

04 жовтня 2016 року на засіданні комісії 2-РЕМ по розгляду актів про порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення було оформлено протокол №65/16, відповідно до якого на ОСОБА_1 покладається обовязок зі сплати грошової суми за не обліковану електричну енергію в розмірі 43 877, 64 грн. в розрахунку з 29 серпня 2013 року по 29 серпня 2016 рік (а.с.5).

З фотокарток, наданих позивачем до матеріалів справи, вбачається, що провід було прокладено у будинку за адресою ОСОБА_1 у вигляді відкритої електропроводки (а.с.126-134).

Доказів на підтвердження наявності у будинку ОСОБА_1 саме прихованої електропроводки відповідачем суду не надано.

Виходячи з викладеного, надавши належної оцінки представленим у справі доказам, у їх сукупності, приймаючи до уваги підстави та обсяг позовних вимог, встановивши, що під час перевірка стану електромереж працівниками ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» за адресою м. Дніпро, вул.А.Фабра, буд. 17, кв.№3 13 вересня 2016 року було виявлено порушення, а саме: «Самовільне підключення електропроводки (розетки та двох ламп) споживача до електричної мережі балансоутримувача будинку поза засобами обліку, використання не облікованої електричної енергії виявлено за допомогою спеціальних технічних засобів (індикатора напруги та сигналізатора прихованої проводки «Дятел»), але електропроводка є відкритою, колегія приходить до висновку про відсутність підстав для стягнення з ОСОБА_1 збитків у в розмірі 43 877 грн. 64 коп. в розрахунку з 29 серпня 2013 року по 29 серпня 2016 рік.

Облаштування самовільного підключення електропроводки (розетки та двох ламп) споживача до електричної мережі балансоутримувача будинку поза засобами обліку саме по собі не свідчить про наявність ознаки приховування, недоступності для виявлення такого підключення, та не можливість виявити під час проведення контрольного огляду приладу обліку без використання спеціальних технічних засобів, без часткового демонтажу будівельних конструкцій чи оздоблювальних матеріалів.

Отже, розрахунок збитків за цим Актом має бути здійснено за формулою 2.7. підпункту «а» пункту 3.3. Методики, тобто з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення.

З матеріалів справи вбачається, що контрольний огляд електролічільника до дня виявлення порушення за адресою м. Дніпро, вул.А.Фабра, буд. 17, кв.№3 до дня виявлення порушення 13 вересня 2016 року не проводився (а.с.55).

Таким чином, період, за який повинен проводитися розрахунок збитків має обчислюватися не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, тобто з 13 березня 2016 року по 13 вересня 2016 року, за формулою 2.7 Методики: W доб.с.п. = P с.п. х t вик.с.п., де P с.п. потужність самовільного підключення, яка визначається виходячи з допустимого тривалого струму, що може протікати по колу самовільного підключення. При цьому, P с.п. визначається за формулою 2.8. Методики (у разі підключення до однієї фази) та дорівнює І х U ном.фаз х cos(фі), де І сила струму, визначена, виходячи з найменшої поперечної площі перерізу проводів (кабелів), що використані в самовільному підключенні до мережі та допустимого тривалого струму, який може ними протікати (згідно з главою 1.3. Правил улаштування еклетроустановок), А; U ном.фаз номінальна напруга, кВ; cos (фі) cos кута між фазною напругою U фаз та струмом навантаження , який протікає тією самою фазою, що виміряний з дотриманням чинного законодавства у сфері метрології. У разі відсутності приладів, за допомогою яких визначається фактична величина cos (фі), cos (фі) приймається рівним 1 (при активному навантаженні електроустановки споживача) або 0,9 (при змішаному навантаження). t вик.с.п. це час використання самовільного підключення, він приймається за 8 год. протягом доби.

В судовому засіданні в апеляційному суді представник ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» пояснила, що ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» звернулися з позовними вимогами до ОСОБА_1 про стягнення збитків, які розраховані саме за самовільне підключення прихованим способом. Позовні вимоги про стягнення шкоди, що спричинена використанням необлікованої електричної енергії за допомогою самовільного підключення до електромережі поза приладом обліку відкритою електропроводкою, відкритим способом ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» - не заявлялися.

Таким чином, у задоволенні зустрічних позовних вимог ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» до ОСОБА_1 про відшкодування збитків, слід відмовити, оскільки суду не було надано належних доказів на підтвердження того, що у квартирі ОСОБА_1 знаходилася саме прихована електропроводка.

Щодо позовних вимог ОСОБА_1 про визнання протиправним та скасування рішення ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» в частині періоду нарахування здійсненого за 1069 днів слід зазначити, способи захисту цивільних прав та інтересів визначені у ст.16 ЦК України.

Позивачем за первісним позовом ОСОБА_1 обрано не правильний спосіб захисту своїх прав щодо оскарження вищевказаного рішення ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго», оскільки оскаржуване рішення є локальним актом та нерозривно повязане безпосередньо з актом про порушення, та апеляційний суд дійшов висновку про відмову у задоволенні зустрічних позовних вимог ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» до ОСОБА_1 про відшкодування збитків, нарахованих відповідно до вказаного акту про порушення .

За таких обставин, враховуючи вищевикладене апеляційну скаргу слід задовольнити частково, рішення Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 13 березня 2018 року скасувати та ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 та відмову у задоволенні зустрічних позовних вимог ПАТ «ДТЕК «Дніпрообленерго».

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 367, 374, 376, 381, 382, 384 ЦПК України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити частково.

Рішення Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 13 березня 2018 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства ДТЕК Дніпрообленерго про визнання протиправним та скасування рішення та за зустрічним позовом Публічного акціонерного товариства ДТЕК Дніпрообленерго до ОСОБА_1 про відшкодування збитків скасувати.

У задоволенні позовні вимоги ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства ДТЕК Дніпрообленерго про визнання протиправним та скасування рішення відмовити.

У задоволенні зустрічних позовних вимог Публічного акціонерного товариства ДТЕК Дніпрообленерго до ОСОБА_1 про відшкодування збитків відмовити.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя

Судді