Справа № 379/927/19 Номер провадження 2/375/546/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.11.2019 Рокитнянський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді - Литвина О.В.,

при секретарі - Голованової В.А.,

розглянувши у приміщенні суду в смт.Рокитне заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про відвід головуючого судді Литвина Олександра Васильовича у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Головного управління національної поліції у Київській області, Головного управління Державної казначейської служби у Київській області, Державної Казначейської Служби України, треті особи: Національна поліція України, Уповноважений Верховної ради з прав людини

про відшкодування моральної та матеріальної шкоди, -

В С Т А Н О В И В :

У провадженні судді Литвина О.В. Рокитнянського районного суду перебуває вказана цивільна справа.

Після проведення у справі 15.10.2019 підготовчого судового засідання, а саме 20.11.2019 до суду надійшла заява позивачів у справі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про відвід головуючого судді Литвина О.В. у даній цивільній справі з підстав недовіри та сумнівів щодо справедливого ним розгляду справи з підстав сумнівів щодо неупередженості та порушенням порушення останнім норм цивільного процесуального законодавства щодо підсудності справи, а саме, що справу не направлено за підсудністю до Таращанського районного суду Київської області.

Відповідно до положень ч.7 ст.40 ЦПК України питання про відвід судді має бути розглянуто не пізніше двох днів із дня надходження заяви про відвід судді.

Разом з тим, остання не могла бути розглянутою у визначений законом строк, оскільки матеріали цивільної справи перебували у Київському апеляційному суді та повернулися до суду лише 28.11.2019 і про що свідчать дані супровідного листа від 22.11.2019.

Вказана заява про відвід розглядається судом у відповідності до положень ч.8 ст.40 ЦПК України без повідомлення учасників справи.

Дослідивши заяву та матеріали цивільної справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до положень ч.1 ст.36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Відповідно до ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (яка підлягає застосуванню відповідно до ст. 9 Конституції України, ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини"), кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обгрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Вимога "безсторонності", згідно з прецедентною судовою практикою Європейського суду з прав людини (рішення у справах "Білуха проти України", "Салов проти України", "Мироненко проти України", "Фельдман проти України") характеризується двома критеріями: по-перше, суд (суддя) повинні бути суб`єктивно вільним від упередженості чи зацікавленості у результаті розгляду справи; по-друге, бути об`єктивно безстороннім тобто, суд повинен гарантувати виключення будь-якого обгрунтованого сумніву стосовно його безсторонності.

Важливим питанням є довіра, яку в демократичному суспільстві суди мають викликати в громадськості (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Ветштайн проти Швейцарії").

Довіра це суб`єктивне ставлення особи на підставі внутрішнього переконання з урахуванням зовнішніх обставин й цілком очевидно, що дії та рішення, які судом вчинені в межах закону, але в супереч інтересам однієї зі сторін, сприймаються цією стороною як негативні й у зв`язку з цим викликають недовіру до суду.

Право сторін на справедливий суд закріплений в нормах міжнародного права, зокрема в Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. При розгляді заяви про відвід слід виходити саме з суб`єктивної оцінки сторони у справі щодо дій головуючого у справі. Іншими словами, якщо сторона має сумнів в безсторонності судді, хоча об`єктивно це нічим не підкріплено, то практика Європейського суду з прав людини наголошує на необхідності задоволення такої заяви про відвід, адже в іншому випадку це буде розцінено як порушення права особи на справедливий суд. Отже, незадоволення заяви про відвід може сприйматися стороною як порушення її прав.

За викладеного, з огляду на доводи позивачів щодо заявленого відводу судді, практику Європейського суду з прав людини, положення національного законодавства та Бангалорських принципів поведінки суддів (схвалених резолюцією 2006/23 Економічної і Соціальної Ради ООН від 27 липня 2006 р.), зважаючи на наявність у позивачів сумнівів щодо обєктивності та неупередженості головуючого судді Литвина О.В. при розгляді спору, суд вважає за необхідне заяву про відвід судді задовольнити.

Відповідно до вимог ч.1 ст.41 ЦПК України у разі задоволення заяви про відвід судді, який розглядає справу одноособово, справа розглядається в тому самому суді іншим суддею, який визначається у порядку, встановленому статтею 33 цього Кодексу.

Керуючись ст.ст. 33, 36-38, 40, 41 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про відвід головуючого судді Литвина Олександра Васильовича у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Головного управління національної поліції у Київській області, Головного управління Державної казначейської служби у Київській області, Державної Казначейської Служби України, треті особи: Національна поліція України, Уповноважений Верховної ради з прав людини про відшкодування моральної та матеріальної шкоди - задовольнити.

Передати цивільну справу до канцелярії Рокитнянського районного суду для визначення її розгляду іншим складом суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.Литвин