Провадження № 2/161/3458/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 листопада 2019 року місто Луцьк

Луцький міськрайонний суд Волинської області в складі:

головуючого - судді Черняка В.В.,

за участю секретаря судового засідання - Новаковської В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Луцьку цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання права власності на спадкове майно, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання права власності на спадкове майно, залишене після смерті батьків - ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 - 1/5 частину житлового будинку з надвірними будівлями і спорудами АДРЕСА_1 та ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 - 1/5 частину житлового будинку з надвірними будівлями і спорудами АДРЕСА_1 .

Позовні вимоги обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мама ОСОБА_5 . Після її смерті відкрилась спадщина, яка складається з 1/5 частини житлового будинку з надвірними будівлями і спорудами АДРЕСА_1 . Спадщину після смерті останньої прийняли: її батько (чоловік померлої) - ОСОБА_6 та вона шляхом вступу в управління спадковим майном, оскільки на час смерті проживали у спірному будинковолодінні.

ІНФОРМАЦІЯ_2 її батько ОСОБА_6 помер. За життя спадкодавець склав заповіт, яким розпорядився належним йому майном, а саме, житловий будинок з надвірними будівлями і спорудами АДРЕСА_1 заповів дочці ОСОБА_1 , право на земельну частку (пай) згідно сертифікату НОМЕР_1 - в рівних долях дочці ОСОБА_1 та сину ОСОБА_4 Позивач спадщину в частині житлового будинку прийняла шляхом вступу в управління спадковим майном, оскільки на час смерті проживала у спірному будинковолодінні, в частині права на земельну частку (пай) шляхом подачі в установленому законом порядку заяви до нотаріальної контори. При зверненні в нотаріальну контору з метою узаконення спадкових прав на частину будинковолодіння отримала відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом у зв`язку з перебуванням будинку у спільній сумісній власності.

Позивач подала до суду заяву про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги підтримала.

Відповідачі - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 у письмових заявах просять розгляд справи проводити у їх відсутності, позов визнають повністю, не заперечують проти його задоволення.

Розгляд справи здійснюється за відсутності осіб, які беруть участь у справі, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, що відповідає вимогам ч. 2 ст.247 ЦПК України.

Дослідивши письмові докази у справі, суд приходить до висновку, що позов підставний та підлягає до задоволення з наступних підстав.

Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва на право особистої власності на жилий будинок від 22 травня 1989 року, виданого на підставі рішення виконавчого комітету Луцької районної ради народних депутатів за № 118 від 15 травня 1989 року та реєстрового напису на документи про право особистої власності, що записані в реєстрову книгу № 1 за реєстровим № 75 від 05 червня 1989 року житловий будинок з надвірними будівлями і спорудами АДРЕСА_1 зареєстрований на праві особистої власності за колгоспним двором, головою якого був ОСОБА_6 (а.с.14).

Згідно довідки Гіркополонківської сільської ради Луцького району Волинської області від 27 листопада 2017 року № 2587 власником колгоспного двору був ОСОБА_6 , з ним були зареєстровані та проживали: ОСОБА_5 (дружина), ОСОБА_1 (дочка), ОСОБА_7 , ОСОБА_8 (онуки) (а.с. 14).

Відповідно до ст.ст.120, 123 ЦК УРСР майно колгоспного двору належить його членам на праві сумісної власності. Розмір частки члена двору встановлюється виходячи з рівності часток усіх членів двору, включаючи неповнолітніх і непрацездатних.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_5 , що стверджується свідоцтвом про смерть НОМЕР_2 (а.с.11).

Відповідно до ч.ч. 1,2 ст. 524 ЦК УРСР спадкоємство здійснюється за законом і за заповітом. Спадкоємство за законом має місце, коли і оскільки воно не змінено заповітом.

Статтею 529 ЦК УРСР передбачено, що при спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти, дружина і батьки померлого.

Після смерті ОСОБА_5 відкрилась спадщина, яка складається з 1/5 частини житлового будинку з надвірними будівлями і спорудами АДРЕСА_1 (виходячи з приписів ст.ст.120, 123 ЦК Української РСР). Спадщину після смерті останньої прийняли: її чоловік - ОСОБА_6 та дочка ОСОБА_1 шляхом вступу в управління спадковим майном, оскільки на час смерті проживали у спірному будинковолодінні, однак не оформили спадкових прав, що підтверджується відповіддю Луцької районної державної нотаріальної контори № 1393/01-16 від 29.10.2019 року згідно якої спадкова справа щодо майна померлої ОСОБА_5 не заводилась.

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_6 помер, що стверджується свідоцтвом про смерть НОМЕР_3 (а.с.12).

За життя ОСОБА_6 склав заповіт, посвідчений 19 вересня 2000 року секретарем Гіркополонківської сільської ради Луцького району Волинської області Лесюк Н.І., яким розпорядився належним йому майном, а саме, житловий будинок з надвірними будівлями і спорудами АДРЕСА_1 заповів дочці ОСОБА_1 , право на земельну частку (пай) згідно сертифікату ВЛ НОМЕР_4 - в рівних долях дочці ОСОБА_1 та сину ОСОБА_4 (а.с.16).

Позивач спадщину в частині житлового будинку прийняла шляхом вступу в управління спадковим майном, оскільки на час смерті проживала у спірному будинковолодінні, що підтверджується довідкою Гіркополонківської сільської ради Луцького району Волинської області від 27 листопада 2017 року № 2587 (а.с. 14), в частині права на земельну частку (пай) шляхом подачі в установленому законом порядку заяви до нотаріальної контори. На земельну частку (пай) отримала свідоцтво про право на спадщину за заповітом (а.с. 19).

При зверненні в нотаріальну контору з метою узаконення спадкових прав на частину будинковолодіння після смерті батька ОСОБА_6 отримала відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом у зв`язку з перебуванням будинку у спільній сумісній власності.

Відповідно до поданих відповідачами - ОСОБА_2 (до шлюбу ОСОБА_9 ), ОСОБА_3 (до шлюбу ОСОБА_10 , ОСОБА_4 письмових заяв, останні на спадщину не претендують та не заперечують проти визнання за позивачем права власності на спадкове майно після смерті ОСОБА_6 .

Беручи до уваги те, що позивач ОСОБА_1 є єдиним спадкоємцем першої черги за законом після смерті матері ОСОБА_5 , фактично спадщину прийняла відповідно до вимог ст. 549 ЦК Української РСР, який діяв на час відкриття спадщини, суд приходить до висновку про задоволення позову в цій частині та визнання за нею права власності на спадкове майно після смерті матері ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 - 1/5 частину житлового будинку з надвірними будівлями і спорудами АДРЕСА_1 .

Щодо вимоги про визнання права власності на спадкове майно після смерті батька - ОСОБА_6 , судом враховано, що позивач ОСОБА_1 є спадкоємцем за заповітом належного спадкодавцю спадкового майна - 1/5 частки житлового будинку з надвірними будівлями і спорудами АДРЕСА_1 , фактично спадщину прийняла відповідно до вимог ст. 549 ЦК Української РСР, інших спадкоємців немає, а тому, позовна вимога в цій частині, також, підлягає до задоволення.

Керуючись ст.ст. 10, 12, 77, 78, 263-265, 268, 282 ЦПК України, на підставі, ст. ст.ст. 524, 549 ЦК УРСР (в редакції 1963 року), суд, -

в и р і ш и в:

Позов задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_5 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_2 ) право власності на спадкове майно після смерті матері - ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 - 1/5 частину житлового будинку з надвірними будівлями і спорудами по АДРЕСА_1 .

Визнати за ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_5 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_2 ) право власності на спадкове майно за заповітом після смерті батька - ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 - 1/5 частину житлового будинку з надвірними будівлями і спорудами по АДРЕСА_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо її не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Волинського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Луцький міськрайонний суд Волинської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Повне судове рішення складено 14.11.2019 року.

Суддя Черняк В.В.