Справа № 648/157/19
Провадження № 2/648/317/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 січня 2019 року смт. Білозерка

Суддя Білозерського районного суду Херсонської області Рибас А.В. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сімєю без шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю подружжя та поділу спільного майна подружжя,-

в с т а н о в и в :

17 січня 2019 року позивач ОСОБА_1 звернулася до Білозерського районного суду Херсонської області з позовом до ОСОБА_2, в якому просить встановити факт її спільного проживання однією сімєю без шлюбу з відповідачем з 15.01.2015 року по 03.10.2015 року, визнати спільним майном подружжя квартиру, що розташована за адресою: АДРЕСА_1, вартістю 439000,00 грн., здійснити поділ спільного майна подружжя та визнати за позивачем право власності на ? частину квартири, що розташована за вищевказаною адресою.

Дослідивши матеріали вищевказаної позовної заяви, суддя дійшов переконання, що позовна заява не відповідає вимогам ст. 177 ЦПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем подано заяву про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення у справі, яка мотивована тим, що позивач не може сплатити всю суму судового збору в розмірі 4390,00 грн, яка є значно, позивач перебуває у скрутному майновому стані та на її утриманні перебуває малолітня дочка.

Суд, розглянувши заяву про відстрочення сплати судового збору, приходить до висновку про відмову у її задоволенні.

Так, згідно ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до ч.1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сімї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоровю.

Частиною 2 ст. 8 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Разом з тим, позивачем до позовної заяви не долучено жодного доказу на підтвердження існування обставин, визначених ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», та скрутний майновий стан, а також на підтвердження того, що позивач відноситься до категорії осіб, визначених п. 2 ч. 1 ст. 8 вказаного закону, в звязку з чим суддя дійшов переконання, що заява про відстрочення сплати судового збору не підлягає задоволенню.

За подання заяви фізичною особою про встановлення юридичного факту, відповідно до п.4 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» встановлена ставка судового збору в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає в 2019 році 384, 20 грн. Крім того, за подання позовної заяви майнового характеру фізичною особою, відповідно до п.1 ч.2 ч. 4 Закону України «Про судовий збір» встановлена ставка судового збору в розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 прожиткового мінімуму для працездатних осіб (тобто не менше 768,40 грн.) та. та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (тобто не більше 9605,00 грн.)

Оскільки подана до суду позовна заява містить 3 вимоги, дві з яких майнового характеру та одну вимогу щодо встановлення юридичного факту, судовий збір, який підлягає сплаті за подання вказаної заяви становить 9 164, 20 грн.

Крім того, з позовної заяви не вбачається, що спірне майно придбано за рахунок кредитних коштів на підставі угоди, укладеної відповідачем з Обласним фондом підтримки індивідуального житлового будівництва на селі, та передано в іпотеку вказаному фонду 20.10.2015 року, разом з тим, вказана зацікавлена особа, яка може предявити самостійні вимоги щодо спірного майна або у якої можуть виникнути права та обовязки щодо цього майна не залучена позивачем до участі у справі.

Таким чином, недоліки позовної заяви повинні бути усунуті шляхом сплати судового збору в в повному обсязі, подання до суду відповідної квитанції про сплату судового збору та уточненої позовної заяви.

На підставі ст. 185 ч.1 ЦПК України вищевказана позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення вищевказаних недоліків з розясненням того, що в разі їх не усунення у встановлений судом термін вищевказана позовна заява буде визнана неподаною та повернута позивачу.

На підставі викладеного та керуючись ст.136, 175, 177,185, 260 ЦПК України,-

У Х В А Л И В :

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сімєю без шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю подружжя та поділу спільного майна подружжя- залишити без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху направити позивачу.

Надати позивачу строк для усунення недоліків- десять днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Розяснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали у встановлений строк, позовна заява вважатиметься не поданою та буде повернута.

Ухвала в частині визначення розміру судових витрат може бути оскаржена в апеляційному порядку до Херсонського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в п'ятнадцятиденний строк з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя А.В.Рибас