Провадження № 2/0274/2024/18
Рішення

Іменем України

16.01.2019 року Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області в складі: головуючого - судді Вдовиченко Т.М., з участю секретаря судового засідання Рудич М.О., розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Бердичеві Житомирської області цивільну справу за позовом ОСОБА_9 до ОСОБА_2, треті особи: ОСОБА_1, Могилів - Подільській міськрайонний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області про визнання батьківства, -

В с т а н о в и в :

ОСОБА_9 звернувся до суду із зазначеним позовом, згідно якого просить суд визнати його батьком ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1; виключити з актового запису № 27 від 30.11.2005 року про народження ОСОБА_3, вчиненого відділом реєстрації актів цивільного стану Чернівецького районного управління юстиції Вінницької області , відомості про батька - ОСОБА_2, громадянина України. Внести до актового запису № 27 від 30.11.2005 року про народження ОСОБА_3, вчиненого відділом реєстрації актів цивільного стану Чернівецького районного управління юстиції Вінницької області, а саме : зазначити у графі " батько" - ОСОБА_9, громадянин Китаю, у графі " прізвище " дитини - ІНФОРМАЦІЯ_1, у графі " по - батькові" - ІНФОРМАЦІЯ_7.

Свої позовні вимоги обґрунтовує тим, що він в грудні 2003 року познайомився з ОСОБА_1, вони певний час зустрічалися, вона завагітніла і ІНФОРМАЦІЯ_1 року народила дочку - ОСОБА_3. На час народження дитини ОСОБА_1 перебувала в шлюбних відносинах з відповідачем . В 2007 році шлюб між ОСОБА_1 та відповідачем було розірвано. ІНФОРМАЦІЯ_8 року в них народилася дочка - ОСОБА_5. 05.07.2012 року позивач зареєстрував шлюб з ОСОБА_1 Зважаючи на те, що на час народження дочки ОСОБА_3, ОСОБА_1 перебувала у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_2, тому в актовому записі про народження дитини відповідач і був записаний батьком дитини. Відповідач не заперечує той факт, що позивач є батьком дитини - ОСОБА_3, 2005 р.н.

Сторони та їх представники в підготовче судове засідання не з"явилися, спрямували до суду клопотання про розгляд справи за їх відсутності. Згідно поданої ОСОБА_2 заяви від 08.01.2019 року він повністю визнав пред"явлені до нього позовні вимоги.

Заяви сторін долучено до матеріалів справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до частини третьої статті 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року N 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» судам роз'яснено, що у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з'ясування і дослідження інших обставин справи.

Дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги підлягають задоволенню із наступних підстав.

Принцип захисту судом порушеного права особи будується при встановленні порушення такого права. Так, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (ч.1 ст. 15 ЦК України).

Правом звернення до суду за захистом наділена особа, права якої порушені, невизнані або оспорені.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України.

Відповідно до статті 16 ЦК України особа має право звернутись до суду за захистом свого особистого немайнового права або майнового права та інтересу у визначені цією статтею способи. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.

Судом встановлено, щ відповідно до копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 року народження, її батьками зазначено ОСОБА_2 та ОСОБА_1 ( а.с.13).

Як вбачається з копії свідоцтва про розірвання шлюбу серії НОМЕР_2 , виданого 16.11.2007 року шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 розірвано. Після реєстрації розірвання шлюбу присвоєно дружині прізвище " ОСОБА_1" ( а.с. 16).

05.07.2012 року ОСОБА_9 зареєстрував шлюб з ОСОБА_1 що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_3 ( а.с. 15).

Відповідно до нотаріально посвідченої заяви ОСОБА_2 від 03.07.2006 року, він дає свою згоду на усиновлення його малолітньої дочки - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_4 , будь-ким та з присвоєнням їй прізвища , імені та по батькові за вибором усиновлювача та її матері ОСОБА_1 ( а.с. 17).

Як вбачається з результатів аналізу ДНК дитини - ОСОБА_3, вірогідний батько - ОСОБА_9, вірогідність батьківства 99,999995 % ( а.с.18).

Відповідно до пункту 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного Кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» відповідно до статей 213, 215 ЦПК України рішення щодо визнання батьківства (материнства) має ґрунтуватися на всебічно перевірених судом даних, що підтверджують або спростовують заявлені вимоги чи заперечення проти них, а його резолютивна частина - містити всі відомості, необхідні для реєстрації батьківства (материнства) в органах РАЦС (прізвище, ім'я та по-батькові матері й батька, число, місяць і рік їх народження, громадянство, а також номер актового запису про народження дитини, коли та яким органом його вчинено).

Як вбачається із роз'яснень, даних в Листі Верховного Суду України від 01 січня 2012 року «Судова практика розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення» справи за заявами про встановлення фактів батьківства розглядаються за правилами окремого провадження, а відповідно до статті 128 СК України справи про визнання батьківства - за правилами позовного провадження. У першому випадку передумовою звернення до суду за заявою про встановлення факту батьківства є смерть особи, батьківство якої встановлюється, а в другому - особа, батьківство якої встановлюється в судовому порядку, є відповідачем у справі. Пунктом 5 Постанови Пленуму Верховного суду України № 3 від 15 травня 2006 року "Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів" передбачено, що спір про походження дитини від осіб, які не перебувають у шлюбі між собою і не подали в державні органи реєстрації актів цивільного стану (далі - органи РАЦС) спільної заяви про реєстрацію їх як батьків, суд може вирішувати за заявою про визнання батьківства, поданою: одним із батьків; особою котра вважає себе батьком; опікуном (піклувальником) дитини; іншою особою, на утриманні якої вона перебуває; самою дитиною, яка досягла повноліття.

Таким чином, позовні вимоги позивача є обґрунтованим, наведені в ньому факти доведені, а тому вони підлягають задоволенню.

Згідно статті 128 СК України, за відсутності заяви, право на подання якої встановлено статтею 126 цього Кодексу, батьківство щодо дитини може бути визнане за рішенням суду. Підставою для визнання батьківства є будь-які відомості, що засвідчують походження дитини від певної особи, зібрані відповідно до Цивільного процесуального кодексу. Позов про визнання батьківства може бути пред'явлений матір'ю, опікуном, піклувальником дитини, особою, яка утримує та виховує дитину, а також самою дитиною, яка досягла повноліття. Позов про визнання батьківства може бути пред'явлений особою, яка вважає себе батьком дитини.

Як передбачено ст. 129 СК України особа, яка вважає себе батьком дитини, народженої жінкою, яка в момент зачаття або народження дитини перебувала у шлюбі з іншим чоловіком, має право пред'явити до її чоловіка, якщо він записаний батьком дитини, позов про визнання свого батьківства.

Відповідно до статті 145 СК України прізвище дитини визначається за прізвищем батька. Якщо мати, батько мають різні прізвища, прізвище дитини визначається за їхньою згодою.

Згідно до статті 147 СК України по батькові дитини визначається за іменем батька.

Відповідно до частини першої статті 82 ЦПК України, обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, пояснення учасників справи, їхніх представників.

Враховуючи викладене, суд вважає за необхідне визнати ОСОБА_9 батьком ОСОБА_3.

Відповідно до частини четвертої статті 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Керуючись статтями 4, 12, 13, 19, 23, 28, 48,76, 78, 81, 82, 128, 258, 259, 263-265 ЦПК України; статтями 126, 128, 135, 145, 147 СК України, постановою Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», суд, -

В и р і ш и в :

Позов ОСОБА_9 до ОСОБА_2, треті особи: ОСОБА_1, Могилів - Подільській міськрайонний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області про визнання батьківства - задовольнити.

Виключити з актового запису № 27 від 30 листопада 2005 року про народження ОСОБА_3, складеного відділом реєстрації актів цивільного стану Чернівецького районного управління юстиції Вінницької області , відомості про батька дитини ОСОБА_2.

Визнати ОСОБА_9, ІНФОРМАЦІЯ_5, громадянина Китаю, батьком дитини ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_6, уродженки АДРЕСА_1

Могилів - Подільському міськрайонному відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області внести зміни до актового запису № 27 від 30 листопада 2005 року, складеного відділом реєстрації актів цивільного стану Чернівецького районного управління юстиції Вінницької області про народження ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_6, вказавши в графі "батько" - ОСОБА_9, ІНФОРМАЦІЯ_5, громадянина Китаю, уродженець місто Хуань, Китай, змінивши прізвище дитини з « ІНФОРМАЦІЯ_1 » на «ІНФОРМАЦІЯ_1», по батькові " ІНФОРМАЦІЯ_7" на " ІНФОРМАЦІЯ_7".

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов'язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складання , має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Відповідно п.п.15.5 п. 15 Перехідних положень ЦПК України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги можуть також подаватися учасниками справи до або через відповідні суди.

Головуючий Т.М. Вдовиченко