Справа № 211/4475/18
Провадження № 2/211/278/19
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
10 січня 2019 року Довгинцівський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі:
головуючого судді Сарат Н.О.
секретаря Зоріної С.М.
у відсутність сторін, розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Кривого Рогу цивільну справу за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про відшкодування шкоди завданої залиттям квартири , -
ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1, ОСОБА_2 звернулися до суду з позовом про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, вказавши, що вони є співвласниками квартири за адресою: м. Кривий Ріг, вул. Мухіної, 8/48.
12 липня 2018 року мешканці квартири АДРЕСА_1 проводили заміну каналізаційної системи ( стояка), власними силами. При пробиванні перекриття найманими працівниками мешканців вищевказаної квартири, через недбалість, був розбитий бачок унітаза у квартирі № 51, через що відбулося затоплення їхньої квартири. Причиною залиття є халатне відношення робітників мешканців квартири № 54 розбиття бачка унітаза квартири № 51.
Власницею квартири АДРЕСА_1 є ОСОБА_3
Позивачі у судове засідання не зявилися, представник позивачів ОСОБА_4 до суду надала заяву про розгляд справи у її відсутність та у відсутність позивачів, на позовних вимогах наполягає, не заперечує проти заочного розгляду справи.
Відповідач ОСОБА_3 до суду не зявилася, про слухання справи повідомлялася відповідно до ст. 128 ЦПК України, відзиву не надала.
В порядку статті 280 ЦПК України, зі згоди представника позивача суд вважає можливим провести розгляд справи у відсутності відповідача та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню.
Як встановлено судом та вбачається з матеріалів справи позивачі є співвласниками квартири за адресою: м. Кривий Ріг, вул. Мухіної, 8/48 ( а.с. 10 копія свідоцтва права власності на житло, а.с. 11 копія технічного паспорту на квартиру).
Згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно квартира за адресою: м. Кривий Ріг, вул. Мухіної, 8/54 належить на праві приватної власності відповідачу ОСОБА_3 (а.с. 12).
Відповідно до акту від 16.07.2018 року, складеного комісією КП «Послуга» (а.с. 13) в квартирі АДРЕСА_2 сталося залиття 12 липня 2018 року - мешканці квартири АДРЕСА_1 проводили заміну каналізаційної системи ( стояка), власними силами. При пробиванні перекриття найманими працівниками мешканців вищевказаної квартири, через недбалість, був розбитий бачок унітаза у квартирі № 51, через що відбулося затоплення квартири № 48. Причиною залиття є халатне відношення робітників мешканців квартири № 54 розбиття бачка унітаза квартири № 51.
Відповідно до вимогст.81 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, при цьому доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Згідно з вимогами ст.13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних або юридичних осіб, поданими відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.
Відповідно дост.22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Якщо особа, яка порушила право, одержала у зв'язку з цим доходи, то розмір упущеної вигоди, що має відшкодовуватися особі, право якої порушено, не може бути меншим від доходів, одержаних особою, яка порушила право. На вимогу особи, якій завдано шкоди, та відповідно до обставин справи майнова шкода може бути відшкодована і в інший спосіб, зокрема, шкода, завдана майну, може відшкодовуватися в натурі (передання речі того ж роду та тієї ж якості, полагодження пошкодженої речі тощо).
Відповідно до ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Шкода, завдана правомірними діями, відшкодовується у випадках, встановлених цим Кодексом та іншим законом.
Відповідно до ст. 1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.
Згідно із роз'ясненнями, наданими упостанові Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27.03.1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ про відшкодування шкоди» розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи.
Відповідно до статті 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном, на зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна. Згідно з ч.3ст.156 Житлового кодексу України власник квартири та члени його сім'ї повинні дбайливо ставитися до жилого будинку (квартири).
Враховуючи викладені положення діючого законодавства саме на власника покладається обов'язок відшкодування шкоди, заподіяної у зв'язку із використанням належного йому майна. З огляду на наведене, оскільки об'єктивними доказами, зібраними при розгляді судом даної справи встановлено, що залиття квартири позивачів відбулося внаслідок вини відповідачки то шкода, заподіяна залиттям квартири позивачів, підлягає стягненню з відповідачки, як власниці квартири.
Висновок про оцінку матеріального збитку, спричиненого внаслідок затікання води у внутрішні приміщення двокімнатної квартири за адресою: м. Кривий Ріг, вул. Мухіної, 8/48 у суду не викликає сумнівів щодо об'єктивності викладених у ньому відомостей.
Відповідно до частини 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. За приписами частини 2 вказаної статті Кодексу, інші судові витрати пов'язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача.
Таким чином, з відповідача підлягає стягненню на користь позивачів судові витрати у розмірі 3405, грн., з яких 704,80 грн. судовий збір, 2700,00 грн. кошти витрачені на проведення звіту про оцінку матеріальної шкоди.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.22,23,322,1166,1167,1192 ЦК України, ст.ст.1,20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги»,ст.190 ЖК України, ст.ст.2,4,5,10,11,12,76-80,141,223,247,258,259,263-268, 280-284 ЦПК України, суд,-
ВИРІШИВ:
Позов ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про відшкодування шкоди завданої залиттям квартири - задовольнити.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачами протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Рішення суду може бути оскаржене до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Повний текст рішення складено 17.01.2019 року.
Суддя Сарат Н. О.