ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/2974/18
провадження № 2/753/621/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" листопада 2019 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Мицик Ю.С.,

при секретарі Пугач Д.С.,

за участю:

представника відповідача ОСОБА_11,

представника третьої особи ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі суду в м. Києві клопотання представника позивача - ОСОБА_3 про відкладення розгляду справи та продовження процесуального строку на подання доказів, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Паракуда І. В., ОСОБА_9 , про визнання договору купівлі-продажу недійсним.

29.03.2018 ухвалою суду було задоволено заяву представника позивача про витребування доказів та витребувано у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу, Коновалової Есталіни Анатоліївни належним чином завірену копію довіреності виданої ОСОБА_7 Олександрівною за реєстром № 985; витребувано у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Паракуди Ірини Вікторівни належним чином завірену копію договору купівлі-продажу від 08 грудня 2017 року № 1827 нежитлового приміщення, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , та належним чином завірені копії документів, що були подані для вчинення нотаріальної дії.

10.05.2018 ухвалою суду прийнято заяву представника позивача - ОСОБА_8 про зміну підстав позову; витребувано у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу, Коновалової Есталіни Анатоліївни оригінал довіреності виданої ОСОБА_4 за реєстром №985; залучено до участі у справі третю особу, яка не заявляє самостійних вимог, щодо предмету спору ОСОБА_9 .

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02.07.2018 вказану цивільну справу передано судді Мицик Ю.С.

Ухвалою суду від 06.07.2018 справу прийнято до провадження суддею Мицик Ю.С. та призначено її до розгляду в порядку загального позовного провадження в підготовче судове засідання.

16.01.2019 ухвалою суду, без видалення до нарадчої кімнати задоволено клопотання представника позивача та повторно направлено для виконання ухвалу суду від 10.05.2018 про витребування доказів.

13.03.2019 ухвалою суду, без видалення до нарадчої кімнати було витребувано у третьої особи оригінал довіреності виданої ОСОБА_4 за реєстром №985, що посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Коноваловою Е.А.

Ухвалою суду від 14.05.2019 задоволено клопотання про витребування у Київського державного нотаріального архіву оригіналу довіреності виданої приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу, Коноваловою Е.А. за реєстром № 985.

10.07.2019 від представника позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, у зв`язку з необхідністю надання позивачем доказів, що будуть отримані в рамках кримінального провадження.

11.07.2019 протокольною ухвалою суду, у зв`язку з тривалим розглядом справи було відмовлено у задоволенні клопотання представника позивача про відкладення розгляду справи та встановлено позивачу додатковий строк на подання доказів, зокрема до початку розгляду справи по суті.

11.07.2019 ухвалою суду було закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті на 14.11.2019 на 10 год. 00 хв.

13.11.2019 від представника позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи через зайнятість в іншому судовому процесі та продовження процесуальних строків на подання доказів.

В судовому засіданні представники відповідача та третьої особи не заперечували проти відкладення розгляду справи, водночас представник третьої особи просила визнати неявку позивача та її представника з неповажної причини.

В задоволенні клопотання в частині продовження процесуальних строків на подання доказів, просили відмовити, посилаючись на його необгрунтованість. Просили суд звернути увагу на те, що позивачу було надано понад чотири місяці з дня закриття підготовчого засідання для подання доказів та вбачали в діях сторони позивача безпідставне затягування розгляду справи.

Інші учасники справи в судове засідання не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином.

Заслухавши думку представників відповідача та третьої особи з приводу поданого клопотання, дослідивши матеріали позовної заяви, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 2 ЦПК України, завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданнями цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ст. 120 Цивільного процесуального кодексу України строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

За вимогами ч.ч. 1, 3 ст. 127 Цивільного процесуального кодексу України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи.

Згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції з прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) кожен при вирішенні питання щодо прав та обов`язків має право на справедливий і відкритий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, визначеним законом.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 10 липня 1984 року у справі "Гінчо проти Португалії" передбачив, що держави - учасниці Ради Європи зобов`язані організовувати свою правову систему таким чином, щоб забезпечити додержання положень пункту 1 статті 6 Конвенції та вимог щодо судового розгляду упродовж розумного строку.

Посилання представника позивача на необхідність продовження процесуального строку на подання доказів обґрунтована неможливістю подати оригінал довіреності, що видана ОСОБА_4 за реєстром № 985 та посвідчена приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Коноваловою Е.А. для проведення судової почеркознавчої експертизи, а тому позивач була вимушена в рамках кримінального провадження звернутися до слідчого про тимчасовий доступ до документів та проведення в рамках кримінального провадження почеркознавчої експертизи. Водночас через бездіяльність слідчого, в провадженні якого перебуває кримінальне провадження позивач позбавлена можливості надати висновок експерта, що перешкоджає подальшому розгляду справи.

Як вбачається з матеріалів справи розгляд справи неодноразово відкладався за клопотанням сторони позивача, зокрема у зв`язку з витребування доказів, поданням заяви про зміну предмету позову та через неявку позивача та її представника). Справа знаходиться в провадженні суду понад рік та вісім місяців.

Судом вживалися можливі заходи щодо витребування доказів, які на думку позивача є необхідними для розгляду справи.

Положеннями ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції. Така позиція викладена в рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України».

Слід вказати, що зміни внесенні до ЦПК України саме і направлені, серед іншого, на справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд справи, який буде неможливим без суворого дотримання норм ЦПК всіма учасниками судового процесу. Крім того, слушними були зауваження представника третьої сторони про те, що строки розгляду справи порушені, через неможливість позивачем подати докази на підтвердження своєї позиції, що порушує права інших учасників справи на розгляд справи впродовж розумного строку.

Суд вважає, що доводи зазначені в клопотанні представника позивача про неможливість подати докази в строки встановлені судом через бездіяльність органів досудового слідства не підтверджені належними доказами, якими можуть бути зокрема скарга на дії слідчого, подана в порядку ст. 303 КПК України.

Таким чином, суд не знаходить підстав для продовження процесуального строку на подання доказів.

Керуючись Європейською Конвенцією з прав людини, ст. 2, 44, 120, 127 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

Відмовити у задоволенні клопотання про продовження процесуального строку на подання доказів.

Відкласти розгляд цивільної справи за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Паракуда І. В., ОСОБА_9 , про визнання договору купівлі-продажу недійсним на 30.01.2020 на 13.45 год.

Про дату, час та місце наступного судового засідання повідомити учасників справи.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення, в частині відмови у продовженні процесуального строку на подання доказів.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги (зважаючи на п. 15.5 перехідних положень ЦПК України щодо порядку подання апеляційних скарг на судові рішення).

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СУДДЯ: МИЦИК Ю.С.