КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 листопада 2019 року Київський апеляційний суд у складі:

суддя-доповідач Оніщук М.І.,

судді Шебуєва В.А., Крижанівська Г.В.,

секретар Горбачова І.В.,

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві апеляційну скаргу ОСОБА_1 , подану від її імені та в її інтересах адвокатом Корнієнко Андрієм Андрійовичем, який діє на підставі договору, на ухвалу Оболонського районного суду м. Києва від 18 вересня 2019 року про відмову у відновлені втраченого провадження по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

У квітні 2019 ОСОБА_1 , через свого представника, звернулася до Київського апеляційного суду з заявою про визначення підсудності для вирішення питання про відновлення втраченого провадження (а.с. 3-5).

Ухвалою Київського апеляційного суду від 12.04.2019 підсудність про відновлення втраченого судового провадження визначено Оболонському районному суду м. Києва (а.с. 17-18).

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 23.04.2019 відкрито провадження та призначено справу до розгляду (а.с. 22).

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 18.09.2019 відмовлено у відновлені втраченого судового провадження (а.с. 29-31).

В апеляційній скарзі позивач просить ухвалу скасувати та відновити втрачене судове провадження. Вказує, що ухвала Оболонського районного суду м. Києва від 18.09.2019 постановлена з порушенням судом норм процесуального права, оскільки судом першої інстанції не прийнято до уваги надані до заяви докази (а.с. 34-36).

Ухвалою Київського апеляційного суду від 18.10.2019 відкрито апеляційне провадження у справі (а.с. 41-42).

Ухвалою Київського апеляційного суду від 28.10.2019 справу призначено до апеляційного розгляду (а.с. 45).

Відзиву від позивача на апеляційну скаргу не надходило.

Учасники справи в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.Суд апеляційної інстанції визнав за можливе розглянути справу за відсутності осіб, які не з`явились, оскільки їх неявка не перешкоджає апеляційному розгляду справи (ч. 2 ст. 372 ЦПК України).

Заслухавши доповідь судді, вивчивши та дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали в межах доводів апеляційної скарги, обговоривши доводи апеляційної скарги, суд приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, з наступних підстав.

Відповідно до частини 1 статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Згідно вимог статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Суд першої інстанції постановляючи оскаржувану ухвалу виходив з того, що зібраних матеріалів справи недостатньо для точного відновлення втраченого судового провадження.

Указаний висновок суду першої інстанції є передчасним, з огляду на наступне.

Згідно ч. 1 ст. 489 ЦПК України втрачене судове провадження у цивільній справі може бути відновлене за заявою учасника справи або за ініціативою суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 493 ЦПК України при розгляді заяви про відновлення втраченого судового провадження суд бере до уваги:

1) частину справи, яка збереглася (окремі томи, жетони, матеріали з архіву суду тощо);

2) документи, надіслані (видані) судом учасникам судового процесу та іншим особам до втрати справи, копії таких документів;

3) матеріали виконавчого провадження, якщо воно здійснювалося за результатами розгляду справи;

4) будь-які інші документи і матеріали, подані учасниками судового процесу, за умови, що такі документи і матеріали є достатніми для відновлення справи;

5) відомості з Єдиного державного реєстру судових рішень;

6) дані, що містяться в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі;

7) будь-які інші відомості, документи тощо, отримані у законний спосіб з інших офіційних джерел.

Як вбачається з матеріалів справи, у квітні 2019 ОСОБА_1 звернулась до суду з заявою про відновлення втраченого провадження. Свою заяву обґрунтовувала тим, що для доповнення актового запису про розлучення у органах РАЦС України та отримання свідоцтва про розлучення, заявнику потрібно надати до органів РАЦС копію рішення суду про розірвання шлюбу з мокрою печаткою України. Отримати копію рішення суду про розірвання шлюбу, наразі, не можливо, оскільки, справа розглядалась в Ялтинському міському суді АРК, а, так як м. Ялта визнано тимчасово окупованою територією, органи України не здійснюють на цій території діяльність.

Відмовляючи у відновлені втраченого судового провадження, суд першої інстанції виходив з того, що з метою вирішення питання про відновлення втраченого судового провадження, судом було досліджено матеріали заяви, при цьому, будь-яких інших документів надісланих (виданих) судом учасникам судового процесу, на підставі чого можливо було б відновити втрачене судове провадження, надано не було.

Крім того, в оскаржуваній ухвали зазначено, що у суду першої інстанції є всі підстави вважати, що матеріали цивільної справи № 2-5303/2003 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу були знищені за строком зберігання, а оригінал судового рішення знаходиться на тимчасово окупованій території України.

Однак, дані висновки суду суперечать один одному, з огляду на наступне.

Саттею 3 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України» визначено, що сухопутна територія Автономної Республіки Крим та міста Севастополя, внутрішні води України цих територій є тимчасово окупованою територією.

Датою початку тимчасової окупації є 20 лютого 2014 року (ч. 2 ст. 1 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України»).

Так, матеріали справи містять копію рішення Ялтинського міського суду від 12.12.2003 по справі № 2-5303 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу, яким позов задоволено.

Дане рішення було ухвалено до лютого 2014 року, отже, воно постановлене законним органом на території України, копія якого міститься в матеріалах справи (а.с. 15).

Під час здійснення судочинства у цій категорії справ судам слід враховувати роз`яснення Верховного Суду України (ВСУ) стосовно відновлення втраченого судового провадження, викладені в п. 38 постанови Пленуму ВСУ від 12.06.2009 № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», де передбачено, що за правилами розділу IX ЦПК ( в редакції закону, який діяв до 15.12.2017) відновлення втраченого (і в разі, коли справу знищено за закінченням строку зберігання) повністю або частково судового провадження в цивільній справі, якщо вона була закінчена ухваленням рішення або постановленням ухвали про закриття провадження, проводиться у порядку, встановленому цим Кодексом, судом, який ухвалив рішення по суті справи або постановив ухвалу про закриття провадження у справі, за заявою осіб, які брали участь у справі (їх правонаступників), або за ініціативою суду (коли це потрібно для вирішення іншої справи, надіслання справи до суду вищої інстанції тощо).

Разом з тим, як зазначено в «Узагальнення практики розгляду судами деяких питань, пов`язаних із відновленням втраченого судового провадження, у тому числі на тимчасово окупованій території і в зоні АТО» ВССУ від 01.01.2017 порядок відновлення судового провадження, втраченого у зв`язку з припиненням діяльності судів на тимчасово окупованій території Автономної Республіки Крим (АР Крим) та окремих районах Донецької та Луганської областей, а також у зв`язку з проведенням антитерористичної операції (АТО), окрім положень ЦПК, регламентується також спеціальним законодавством.

Так, норми ЦПК не містять законодавчого визначення поняття "втрачене судове провадження", однак, виходячи з їх змісту, під втратою судового провадження слід розуміти повну або часткову втрату цивільної справи, якій присвоєно певний порядковий номер та заведено статистичну картку та у якій має місце відображення усіх процесуальних дій та актів в рамках такого провадження. При цьому з урахуванням норм ЦПК, відновлені можуть бути як всі, так і частина документів (окремий документ) конкретної цивільної справи позовного, наказного чи окремого провадження, яке було закінчене ухваленням рішення або постановленням ухвали про його закриття.

Для вирішення питання про відновлення втраченого судового провадження не має значення, чи набуло ухвалене у такому провадженні судове рішення законної сили.

Таким чином, безпосереднім об`єктом відновлення є конкретний перелік відсутніх повністю або частково матеріалів втраченої цивільної справи. Предметом відновлення є зміст окремих процесуальних документів чи їх частин, що містились у втраченій цивільній справі.

Отже, враховуючи, що Ялтинський міський суд не може відновити судове провадження, оскільки знаходиться на тимчасово окупованій територій, а також враховуючи, що є всі підстави вважати, що матеріали цивільної справи № 2-5303/2003 знищено за строком зберігання, суд першої інстанції, підсудність якого визначено Київським апеляційним судом, мав звернути увагу на дані факти.

Крім того, ОСОБА_1 в своїй заяві зазначає, щоб доповнити актовий запис про розлучення у органах реєстрації актів цивільного стану України їй необхідно отримати свідоцтво про розлучення.

При цьому, судом першої інстанції в оскаржуваній ухвалі вказано, що заявницею вже отримано свідоцтво про розірвання шлюбу (а.с. 14).

Однак, дане свідоцтво видане ОСОБА_1 13.04.2016, тобто, у період після отримання АРК статусу тимчасово окупованої території України.

Як зазначено в ч.ч. 2, 3 ст. 9 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України», що будь-які органи, їх посадові та службові особи на тимчасово окупованій території та їх діяльність вважаються незаконними, якщо ці органи або особи створені, обрані чи призначені у порядку, не передбаченому законом; будь-який акт (рішення, документ), виданий органами та/або особами, передбаченими частиною другою цієї статті, є недійсним і не створює правових наслідків.

Отже, видане свідоцтво про розірвання шлюбу, серія НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_1 від 13.04.2016 є не дійсним і не створює правових наслідків.

Відтак, заявник, у інший спосіб, аніж звернення до компетентного суду України з заявою про відновлення втраченого судового провадження, не має можливості захистити свій інтерес та реалізувати свої права.

Судові процедури повинні бути справедливими, а тому особа безпідставно не може бути позбавлена права на звернення до суду, оскільки це буде порушенням права, передбаченого ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, на справедливий суд.

Відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

З огляду на викладене та враховуючи зміст апеляційних вимог, апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, а саме: оскаржувана ухвала підлягає скасуванню з передачею справи до суду першої інстанції для продовження розгляду відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України, оскільки, вимоги скарги про ухвалення судом апеляційної інстанції нового рішення по суті заяви, суперечать положенням процесуального закону (ст. 490 ЦПК України).

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 367, 374, 379, 381-384, 488, 489, 494, 490 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , подану від її імені та в її інтересах адвокатом Корнієнко Андрієм Андрійовичем - задовольнити частково.

Ухвалу Оболонського районного суду м. Києва від 18 вересня 2019 року про відмову у відновлені втраченого провадження по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу - скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та в касаційному порядку оскарженню не підлягає.

Повний текст постанови складений 28 листопада 2019 року.

Суддя-доповідач М.І. Оніщук

Судді В.А. Шебуєва

Г.В. Крижанівська