провадження № 2/520/4812/19
26.11.2019 року м. Одеса
Київський районний суд м. Одеси у складі:
головуючого судді Літвінової І.А.
секретаря судового засідання Молодова В.С.
представника позивача адвоката Кіріяк Н.В.
У червні 2019 року Берднікова звернулася до Київського районного суду м. Одеси з позовною заявою до Одеської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини та просить визначити їй додатковий строк тривалістю 3 (три) місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 . Свої вимоги мотивує тим, що своєчасно не звернулась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після померлої матері, у зв`язку з тим, що перебувала у стані постійного стресу та переживань, що призвело до значного погіршення стану її здоров`я та потребувало тривалого лікування. Позивач зазначає, що після смерті матері позивач є єдиним спадкоємцем за законом та наразі фактично здійснює управління та користування її майном: квартирою за адресою: АДРЕСА_1 та 1/5 квартири за адресою: АДРЕСА_2 . Посилаючись на поважність причин пропуску строку звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, позивач просить суд поновити пропущений нею строк.
В судовому засіданні представник позивача позов підтримала, заявлені вимоги просить задовольнити.
Представник Одеської міської ради у судове засідання не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини нявки суд не сповістив. Заяв по суті справи чи будь-яких заяв з процесуальних питань від відповідача до суду не надходило.
За наявності процесуальних умов і згоди позивача судом постановлено ухвалу про заочний розгляд справи.
Суд, заслухавши пояснення присутнього у судовому засіданні учасника справи, дослідивши письмові докази, дійшов висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають задоволенню, виходячи з наступного.
Свідоцтвом про народження від 15.09.1976 р. серії НОМЕР_1 , виданим відділом запису актів цивільного стану виконавчого комітету Київської районної ради депутатів трудящих у м. Одесі (актовий запис № 2337) підтверджено, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є донькою ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2
Стан здоров`я позивача та лікування об`єктивно перешкодили позивачу звернутися у встановлений законом строк до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини.
Як зазначено у статтях 1216, 1217 та 1220 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців), здійснюється за заповітом або за законом та відкривається внаслідок смерті цієї особи
Згідно з частиною першою статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Частиною першою статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлено строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, встановленому статтею 1269 ЦК України, звернувшись до нотаріальної контори, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.
Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини.
Позивач ОСОБА_1 просить надати їй трьохмісячний строк, що не виходить за межі статті 1270 ЦК України.
Пунктом 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» передбачено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини.
Згідно з частиною 3 статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подачі ним заяви про прийняття спадщини.
Встановлені судом обставини щодо пропуску строку ОСОБА_1 для прийняття спадщини свідчать про поважність причин такого пропуску.
За статтею 6 Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
Статтею 13 Конвенції визнається право на ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення.
Положеннями статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» встановлено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини, як джерело права.
В рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27 червня 2000 року зазначено, що при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру.
Виходячи із сформованої практики цього ж Суду, стаття 1 Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, по своїй суті, є гарантом права власності, оскільки визнає право будь-якої особи на безперешкодне користування своїм майном.
Позивач пов`язана зі спадкодавцем кровним походженням. Усі права та обов`язки, що належали ОСОБА_2 як спадкодавцю на момент відкриття спадщини, в розумінні статті 1 Першого протоколу до Конвенції, становитиме майно позивача виходячи із законодавчого визначення спадкових правовідносин, суб`єктом яких він є.
Пропуск строку на прийняття спадщини пропущено позивачем з поважних причин. Зібрані по справі докази та встановлені судом фактичні обставини справи дозволяють задовольнити позов в повному обсязі. І таке рішення, на думку суду, буде відповідати не тільки принципу законності, а і принципу справедливості.
На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 1216, 1220, 1221-1223, 1261, ч. 3 ст. 1272 ЦК України, ст.ст. 9-11, 18, 76-83, 89, 95-96, 200, 206, 258-259, 263-265, 268, 273, 352, 354, 355 ЦПК України, суд
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (РНОКПП: НОМЕР_3 ; адреса: АДРЕСА_3 ) додатковий строк терміном три місяці з дня набрання судовим рішенням законної сили, для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його складення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд, якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Днем складення повного рішення є 30 листопада 2019 року.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Заява про перегляд заочного рішення повинна бути подана у письмовій формі та відповідати вимогам, встановленим статтею 285 ЦПК України.
Суддя Літвінова І. А.