БОЛГРАДСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 497/1734/18
Провадження № 2/497/59/19
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 січня 2019 року м. Болград

Болградський районний суд Одеської області у складі:

головуючого судді Кодінцевої С.В.,

за участю секретаря Ковтун О.І.,

без участі сторін,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі суду в м. Болград, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулася до суду з вищезазначеним позовом та просить постановити рішення, яким розірвати шлюб, укладений 08 вересня 2018 року Болградським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції між нею, ОСОБА_1 та ОСОБА_2, актовий запис №114.

Свої вимоги мотивує тим, що спільне життя з відповідачем не склалося з причин різних поглядів на сімейні взаємовідносини. Від цього шлюбу дітей не мають. Шлюбні відносини припинені з 15 вересня 2018 року, проживають окремо, та спільне господарство не ведуть, подальше спільне життя і збереження сімї, на думку позивача не можливе, в звязку з чим просить позов задовольнити.

Позивач в підготовче засідання не зявилася, про дату та місце розгляду справи повідомлялася належним чином (а.с.13, 14, 19, 22, 23), на адресу суду надіслала заяву про розгляд справи у її відсутність, наполягала на задоволенні позовних вимог (а.с.30).

Відповідач в підготовче засідання не з'явився, про дату та місце розгляду справи також повідомлявся належним чином (а.с.13,15,19,25), на адресу суду надав заяву про визнання позовних вимог та про розгляд справи у його відсутність, просив строк для примирення не надавати (а.с.27).

Згідно ст.200 ч.3 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Беручи до уваги, що відповідач визнає позовні вимоги і визнання позову не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд вважає, що рішення у справі можливо постановити при проведенні підготовчого судового засідання.

Розглянувши подані сторонами документи та матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд прийшов до висновку про задоволення позовних вимог за наступних підстав.

Суд вважає, що між сторонами виникли правовідносини, що випливають із сімейного законодавства, повязані з розірванням шлюбу.

Відповідно до частини 3 статті 105 Сімейного Кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

За правилами, встановленими ч.2 ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

В судовому засіданні встановлено, що сторони по справі зареєстрували шлюб 08 вересня 2018 року у Болградському районному відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Одеській області, актовий запис №114, та підтверджується свідоцтвом про шлюб серії 1-ЖД №341213 (а.с.6).

Після реєстрації шлюбу позивач ОСОБА_3 змінила прізвище на «Ращенко», втім до теперішнього часу обмін паспорту не здійснила.

Дітей від цього шлюбу не мають.

Сторони миритися не бажають, оскільки це фізично не можливо, наполягають на розірванні шлюбу, так як їх шлюб носить формальний характер, просили строк для примирення не надавати (а.с.24,25).

Враховуючи, що регулювання шлюбно-сімейних правовідносин здійснюється на принципах добровільності, взаємоповаги, взаєморозуміння, а держава забезпечує принцип свободи шлюбу та принцип свободи розірвання шлюбу.

Суд вважає встановленим, що між сторонами втрачено взаєморозуміння, збереження сімї та поновлення шлюбних відносин неможливо, заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі чоловіка та дружини, після розірвання шлюбу не будуть порушені особисті права подружжя та права їх дитини.

Враховуючи вищеназвані обставини, суд приходить до висновку, що шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 - існує формально, а тому підлягає розірванню.

Відповідно до ст.113 Сімейного кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Вирішуючи питання про розірвання шлюбу суд вважає за необхідне зясувати прізвище подружжя після розірвання шлюбу. Позивач надала заяву про зміну їй прізвища, яке вона отримала під час реєстрації шлюбу «Ращенко» на дошлюбне прізвище «Бакалова» (а.с.2,).

Відповідно до ст. 113 СК України, позивачу змінити прізвище, яке вона отримала під час державної реєстрації шлюбу, що розривається «Ращенко» на дошлюбне прізвище «Бакалова».

На підставі вищенаведеного та керуючись ст. ст. 4, 10, 13, 76-81, 83, 95, 247 ч.2, 258, 259, 263-265, 268, 272, 273, 354, 355 ЦПК України, ст.ст.104 ч.2, 110, 112 СК України, суд

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженцем ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, уродженкою ІНФОРМАЦІЯ_2, зареєстрований 08 вересня 2018 року у Болградському районному відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Одеській області, актовий запис № 114.

Позивачу ОСОБА_1 змінити прізвище, яке вона отримала під час державної реєстрації шлюбу, що розірвано «Ращенко» на «Бакалова».

Апеляційна скарга на рішення суду подається до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду;

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя С.В.Кодінцева