Дата документу 29.11.2019
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 листопада 2019 року м. Мелітополь

Суддя Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області Юрлагіна Т.В., при вирішенні питання про прийняття позовної заяви та відкриття провадження у справі за позовом ОСОБА_1 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , фактичне проживання АДРЕСА_2 ) до ОСОБА_2 (зареєстроване та фактичне місце проживання: АДРЕСА_2 ) про встановлення факту постійного проживання з померлим та визнання права власності на житловий будинок,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про встановлення факту постійного проживання з померлим ОСОБА_3 на день його смерті 03.01.2017 та визнання права власності на житловий будинок АДРЕСА_2 .

Суддею встановлено, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. 175, 177 ЦПК України.

Згідно з п.5 ч.3 ст. 175 позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Всупереч вищезазначеному позивачем не зазначено докази на підтвердження обставин поганого стану здоров`я померлого брата та його дружини.

Відповідно до ч.5 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно з ч.2 ст.95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Відповідно до п.3.16 Національного стандарту України «Діловодство й архівна справа. Терміни та визначення понять» ДСТУ 2732:2004, затвердженого наказом Державного комітету з питань технічного регулювання та споживчої політики від 28.05.2004 №97, засвідченою копією службового документа є копія службового документа, що містить реквізити, які в окремих випадках надають їй юридичної сили оригіналу. Порядок засвідчення копії документу визначений п.5.27 розділу 5 Національного стандарту України «Вимоги до оформлювання документів» ДСТУ 4163-2003, затвердженого наказом Державного комітету з питань технічного регулювання та споживчої політики від 07.04.2003 №55, а саме відмітку про засвідчення копії документа складають зі слів «Згідно з оригіналом», назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії і проставляють нижче реквізиту 23 (підпис).

Додані до заяви позивачем копії письмових доказів не засвідчені належним чином, а тому не є копіями письмових доказів документів в розумінні ЦПК України.

Крім того зазначені копії є нечитабельні, оскільки не відображають зміст усього документа (а.с.11-12).

Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір».

На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

З позовної заяви вбачається, що позивачем одночасно заявлено як вимога немайнового характеру - про встановлення факту спільного проживання, так і вимога майнового характеру визнання права власності на житловий будинок АДРЕСА_2 .

У позовній заяві не зазначені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, та в підтвердження кожної обставини не зазначені докази, що підтверджують вартість спірного майна: житлового будинку АДРЕСА_2 . Позивачем не зазначена ціна позову, виходячи з вартості вказаного майна.

Проведення оцінки нерухомого та рухомого майна для цілей обчислення державного мита та інших обов`язкових платежів, визначено постановою Кабінету Міністрів України «Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» від 21 серпня 2014 року № 358.

У відповідності до п.п. 1 п. 1 вказаної постанови, оціночною вартістю для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства є ринкова вартість, розрахована відповідно до національних стандартів та інших нормативно-правових актів з питань оцінки майна і майнових прав.

Згідно п.п. 4 п. 1 даної постанови оцінка об`єкта для цілей оподаткування здійснюється суб`єктами оціночної діяльності, які відповідають вимогам, установленим Законом України Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні, у складі яких працює хоча б один оцінювач, який отримав кваліфікаційне свідоцтво оцінювача відповідно до вимог Закону України Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні хоча б за однією з таких спеціалізацій у межах напряму 1 Оцінка об`єктів у матеріальній формі і напряму 2 Оцінка цілісних майнових комплексів, паїв, цінних паперів, майнових прав та нематеріальних активів, у тому числі прав на об`єкти інтелектуальної власності.

Відповідно до ч. 1 ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Позивачем до матеріалів позовної заяви не додано звіт про оцінку майна відповідно до Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», що містить висновки про вартість спірного майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору, а також кваліфікаційного свідоцтва оцінювача.

Зазначення дійсної вартості спірного майна необхідне для визначення суми судового збору.

Згідно ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Відповідно до п. 1.2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яку подано фізичною особою, складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 1 вказаної статті передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява подається до суду.

Статтею 7 Законом України «Про державний бюджет України на 2019 рік» установлено у 2019 році прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 1 січня 2019 року - 1921 гривня.

Отже, ставка судового збору за подання позовної заяви немайнового характеру складає 768,40 гривень. (1921 грн. 00 коп. х 0,4).

Відповідно до ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Таким чином, позивач також повинен сплатити витрати по сплаті судового збору з урахуванням визначеної нею ціни позову, розмір якої залежить від вірного визначення вартості спірного майна (будинку) на час звернення до суду (отримувач Мелітопольське УК/Мелiтополь/22030101, код отримувача (ЄДРПОУ) 37968956, банк отримувача: Казначействог України (ЕАП), код банку (МФО) 899998, номер рахунку UA6008013 , код класифікації і доходів бюджету 22030101).

Точну суму судового збору, яку повинен сплатити позивач за вимогу майнового характеру суд не в змозі визначити, оскільки позивачем не вказано достовірну ціну, та відсутній звіт про оцінку майна, однак роз`яснює позивачу, що вимога майнового характеру повинна бути сплачена в розмірі 1 відсотку від вартості майна відповідно до звіту про його оцінку, але не менше ніж 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 768,40 гривень. (1921 грн. 00 коп. х 0,4).

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Зважаючи на вищевикладене, позовну заяву ОСОБА_1 , у відповідності до ч. 2 ст. 185 ЦПК України, слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 (зареєстроване та фактичне місце проживання: АДРЕСА_2 ) про встановлення факту постійного проживання з померлим та визнання права власності на житловий будинок, - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

У разі невиконання вищевказаного у встановлений термін, позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя: Т.В. Юрлагіна