У Х В А Л А

29 листопада 2019 року Рівненський міський суд

в особі судді Ковальова І.М.

при секретарі Соломон О.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Рівне цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа служба у справах дітей виконавчого комітету Рівненської міської ради про позбавлення батьківських прав,-

в с т а н о в и в:

В Рівненський міський суд з позовом до ОСОБА_2 , третя особа служба у справах дітей виконавчого комітету Рівненської міської ради про позбавлення батьківських прав звернулась Поповіч О.І.

Справа до розгляду призначалась неодноразово, а саме на 24 жовтня 2019 року, 29 листопада 2019 року однак позивач в судове засідання повторно не з`явилася. Про день та час розгляду справи повідомлялася завчасно та належним чином судовими повістками рекомендованими листами за вказаною нею у позовній заяві адресою. Крім того, секретар судового засідання намагалася зв`язатись та повідомити позивача за номером телефону який вказала в позовній заяві позивач НОМЕР_1 , однак зв`язатись з позивачем не представилось можливим, оскільки номери з яких телефонували позивачу були обмежені в доступі. Причин своєї неявки суду не повідомила, заяв чи клопотань про перенесення розгляду справи до суду не подавала.

Судом винесено на розгляд учасників судового процесу питання про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача в судове засідання.

В судовому засіданні відповідач не заперечив проти залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача в судове засідання без поважних причин.

В судовому засіданні представник третьої особи з приводу винесеного питання судом поклалась на розсуд суду.

Як слідує з матеріалів справи, ухвалою Рівненського міського суду від 24 вересня 2019 року відкрито провадження у справі та призначено її до судового розгляду на 24 жовтня 2019 року на 14 год. 30 хв. Повідомлення про дату, час та місце розгляду справи скеровано судом сторонам у справі з повідомленням про вручення поштового відправлення.

В судове засідання 24 жовтня 2019 року позивач не з`явилася.

05 листопада 2019 року на адресу Рівненського міського суду повернулось поштове відправлення, адресоване позивачу у справі, з відміткою відділення поштового зв`язку : причина повернення: за закінченням терміну зберігання».

З наявних в матеріалах справи доказів слідує, що повістку про виклик до суду на 24 жовтня 2019 року надіслано на зазначену позивачем адресу для листування « АДРЕСА_1 » з рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення ф.20.

Наступне судове засідання по справі призначено судом на 29 листопада 2019 року на 14 год. 00 хв.

В судове засідання 29 листопада 2019 року позивач повторно не з`явилась. Причин своєї неявки суду не повідомила, заяв чи клопотань про перенесення розгляду справи до суду не подавала.

Заходи виклику сторін у судові засідання передбачені главою 7 ЦПК України.

Відповідно до частин 2-6 ст.128 ЦПК України суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями. Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно. Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Відповідно до ч.8 ст.128 ЦПК України днем вручення судової повістки є: 1) день вручення судової повістки під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Якщо повістку надіслано на офіційну електронну адресу пізніше 17 години, повістка вважається врученою у робочий день, наступний за днем її відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про її доставлення.

Відповідно до частин 2-4 ст.130 ЦПК України розписка про одержання судової повістки з поміткою про дату вручення в той самий день особами, які її вручали, повертається до суду. Якщо особу, якій адресовано судову повістку, не виявлено в місці проживання, повістку під розписку вручають будь-кому з повнолітніх членів сім`ї, які проживають разом з нею. У такому випадку особа, якій адресовано повістку, вважається належним чином повідомленою про час, дату і місце судового засідання, вчинення іншої процесуальної дії.

У разі відсутності адресата (будь-кого з повнолітніх членів його сім`ї) особа, яка доставляє судову повістку, негайно повертає її до суду з поміткою про причини невручення.

Частина 1 статті 131 ЦПК України покладає обов`язок на учасників судового процесу повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Враховуючи наведену правову норму, слід зазначити, що позивач про зміну місця проживання (перебування, знаходження) суд не повідомляв, тому на підставі ч.1 ст.131 ЦПК України повістки про виклик в суд було надіслано на адресу, вказану позивачем та наявну у матеріалах справи. Як наслідок, застосовуючи до спірних правовідносин статей 128 та 131 ЦПК України повістки про виклик в судове засідання на 24 жовтня 2019 року та 29 листопада 2019 року вважаються врученими позивачу.

Водночас, стаття 43 ЦПК України покладає на учасників справи обов`язок добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до частин 1-4 ст.10 ЦПК України суд при розгляді справи керується принципом верховенства права; суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України; суд застосовує інші правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що встановлені Конституцією та законами України; суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

При цьому суд вказав, що Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначає, що позивач, як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Керуючись практикою Європейського суду з прав людини, суд виходив з того, що реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава - учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах "Осман проти Сполученого королівства" від 28.10.1998 та "Круз проти Польщі" від 19.06.2001. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Відповідно до п.3 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і йог нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Оскільки представник позивача в судове засідання повторно не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлявся завчасно та належним чином судовими повістками рекомендованими листами за адресою, зазначеною нею у позовній заяві, причин своєї неявки суду не повідомив, заяв чи клопотань про перенесення розгляду справи до суду не подавала, тому суд визнає повторну неявку позивача в судове засідання без поважних причин.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.10,43,128,130,131,257,260,353,354 ЦПК України, суд,-

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Служба у справах дітей виконавчого комітету Рівненської міської ради про позбавлення батьківських прав - залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Рівненського апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

Суддя Рівненського

міського суду І.М.Ковальов