Справа № 214/6639/19
2/214/2791/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 листопада 2019 року суддя Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Прасолов В.М., дослідивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_3 , про припинення права власності на частку нерухомого майна, визнання права власності, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 3 вересня 2019 року, в якому просить суд: припинити право власності ОСОБА_2 на належну їй частку в спільному майні, а саме 1/6 частку квартири АДРЕСА_3 , зі сплатою їй грошової суми в розмірі 41 800 грн.; визнати за ним, ОСОБА_1 , право власності на 1/6 частку квартири АДРЕСА_3 , яка належить ОСОБА_2

4 листопада 2019 року на адресу суду в порядку ч.6 ст.187 ЦПК України надійшла відповідь з адресно-довідкового органу про реєстрацію місця проживання відповідачки за адресою: АДРЕСА_2 .

Відповідно до ч.1 ст.187 ЦПК України, суд відкриває провадження у справі за позовною заявою за відсутності підстав для залишення її без руху, повернення чи відмови у відкритті провадження.

Однак, ознайомившись із змістом та формою позовної заяви, судом встановлено, що вона подана без додержання вимог, викладених в ст.ст.175, 177 ЦПК України, а саме:

-позивачем не в повному обсязі сплачено судовий збір, а саме ним одночасно пред`явлено дві самостійні вимоги немайнову (припинення права власності) та майнову (визнання права власності), кожна з яких є окремим об`єктом справляння судового збору. При цьому позивачем сплачено судовий збір лише за немайнову вимогу, у зв`язку з чим йому слід доплатити судовий збір за майнову вимогу в розмірі 1% від ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 768,40 грн., та надати суду оригінал платіжного доручення чи іншого касового документа (квитанції, чека тощо), який містить усі обов`язкові реквізити касового документа;

-із змісту позову слідує, що відповідачка успадкувала спірну частку квартири після смерті батька ОСОБА_4 , однак позивач не надає суду доказів, які б підтверджували дійсність виникнення у ОСОБА_2 права власності на це майно (Витяг/інформаційну довідку з Державного реєстру прав на нерухоме майно), що має істотне значення та впливає на наявність / відсутність між сторонами спору про право;

-із змісту позову неможливо встановити, чи вносились позивачем в порядку ч.2 ст.365 ЦК Україникошти в сумі 41 800 грн. на депозитний рахунок суду в рахунок забезпечення пред`явленої ним вимоги про припинення права власності ОСОБА_2 на частку нерухомого майна, що слід уточнити із наданням суду відповідних платіжних доручень (за наявності);

-позивачем некоректно заявлено вимогу №2, яка за логічним змістом суперечить вимозі №1, а саме позивач просить визнати за ним право власності на спірну частку квартири, яка належить відповідачці, в той час як у вимозі №1 ставить питання про припинення її права власності. У зв`язку з цим вимогу №2 слід уточнити.

Щодо доданих до позовної заяви доказів, то суд зауважує, що жоден з них не засвідчений у порядку, встановленому ч.5 ст.95 ЦПК України, відповідно до якої учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу, учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення. Аналогічний порядок засвідчення копій документів встановлений й п.п.5.26, 5.27 Національного стандарту України Державної уніфікованої системи документації, Уніфікованої системи організаційно - розпорядчої документації «Вимоги до оформлювання документів» (ДСТУ 4163-2003, затвердженого наказом ДСТУ від 7 квітня 2003 року №55). За вказаним нормативно-правовим актом, відмітка про засвідчення копії документа складається: зі слів «Згідно з оригіналом»; особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища; дати засвідчення копії, яка проставляється нижче підпису.

Окремо суд звертає увагу позивача, що засвідченню підлягають тільки ті докази, оригінали яких знаходяться у позивача. Про наявність оригіналів у іншої особи позивач повинен зазначити у порядку, встановленому ч.5 ст.95 ЦПК України. Отже, позивачеві необхідно засвідчити докази у порядку, встановленому ч.5 ст.95 ЦПК України, та на виконання вимог п.8 ч.3 ст.175 ЦПК України зазначати у позовній заяві докази, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначити щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви.

Оскільки позовна заява не відповідає вимогам ст.ст.175, 177 ЦПК України, то згідно ч.1 ст.185 ЦПК України її необхідно залишити без руху та надати позивачеві строк для усунення виявлених недоліків до 10 днів з дня вручення копії даної ухвали.

Згідно з ч.3 ст.185 ЦПК України, якщо позивачка відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені ст.ст.175, 177 ЦПК України, позовна заява вважатиметься поданою в день її первісного подання до суду.

Керуючись ст.ст.175, 177, 185, 260 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_3 , про припинення права власності на частку нерухомого майна, визнання права власності залишити без руху та надати позивачеві строк для усунення недоліків та приведення позовної заяви у відповідність до вимог ст.ст.175, 177 ЦПК України до 10 днів з дня вручення копії даної ухвали.

У разі невиконання ухвали суду позовна заява буде вважатися неподаною та буде повернена позивачеві разом з доданими до неї матеріалами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду не підлягає.

Суддя Прасолов В.М.