"14" січня 2019 р. Справа № 363/1685/18
УХВАЛА

14 січня 2019 року суддя Вишгородського районного суду Київської області Чірков Г.Є., розглянувши заяву представника ПАТ «УКРСОЦБАНК» про зустрічне забезпечення позову в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ПАТ «УКРСОЦБАНК», третя особа - Державний реєстратор Максюта Дмитро Вікторович, Комунальне підприємство "ПРІОРИТЕТ", про визнання незаконним дій протиправними та скасування рішення,

встановив:

позивач звернувся до суду з позовом до ПАТ «УКРСОЦБАНК», третя особа - Державний реєстратор Максюта Дмитро Вікторович, про визнання дій протиправними та скасування рішення, посилаючись на порушення порядку вчинення реєстраційних дій, без належного визначення й виконання всіх умов переходу прав власності на предмет іпотеки й всупереч вимог Закону України «Про мараторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті», що порушує його права власника житла.

08 травня 2018 року цим судом забезпечено даний позов шляхом накладення арешту квартиру АДРЕСА_1, що належить відповідачу ПАТ «УКРСОЦБАНК» (), заборонивши здійснювати будь-які дії стосовно даної квартири. Та заборони ПАТ «УКРСОЦБАНК» () здійснювати будь-які дії стосовно квартири АДРЕСА_1, що можуть спричинити перешкоди у користуванні квартирою ОСОБА_1.

У даному клопотанні представник відповідача посилається на те, що цим судом 08 травня 2018 року накладено арешт на квартиру №№ 65 в буд. 4 по вул. Київська в м. Вишгороді Київської області, власником якої є ПАТ «УКРСОЦБАНК», який позбавлений можливості реалізувати права власника, зокрема продати зазначену квартиру, що спричиняє йому збитки. Тому просив застосувати зустрічне забезпечення позову, зобов'язати ОСОБА_1на депозитний рахунок Вишгородського районного суду Київської області грошові кошти в сумі 134 949 грн. 20 коп.

Регламентація питання про зустрічне забезпечення позову здійснюється положеннями ст. 154 ЦПК України. Зокрема вказаною нормою передбачено, що суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення). Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв'язку із забезпеченням позову.

З аналізу наведеної норми вбачається, що єдиним критерієм застосування судом зустрічного забезпечення позову є забезпечення можливості відшкодування збитків, яких може зазнати відповідач у зв'язку із забезпеченням позову. При цьому можливість таких збитків має бути ретельно досліджена судом, визначено їх потенційний розмір, оцінено співмірність застосованих заходів забезпечення позову розміру таких можливих збитків та розміру зустрічного забезпечення. В той же час представником відповідача не обґрунтовано того, що відповідач понесе реальні збитки внаслідок застосованого ухвалою цього ж суду від 22 березня 2018 року забезпечення позову.

З матеріалів справи вбачається, що предметом спору між сторонами є вирішення питання про визнання незаконним переходу права власності на кватиру, визнання протиправним та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень.Позивач просив накласти арешт на спірну квартиру, унеможлививши тим самим її відчуження до вирішення справи.

Сам тільки факт арешту спірної квартири, яка лишається єдиним житлом позивача про заподіяння збитків відповідачу свідчити не може. Доказів заподіяння таких збитків суду не подано.

Доводи клопотання, як і визначення розміру зустрічного забезпечення ґрунтується на припущеннях.

Тому підстав вважати, що у разі невжиття таких заходів відповідачу будуть завдані реальні збитки у суду немає.

Не містять матеріали справи й доказів наявності передбачених ст. 154 ЦПК України випадків обов'язкового застосування зустрічного забезпечення.

Беручи до уваги викладене, клопотання є необґрунтованим, підстав для його задоволення не встановлено.

На підставі викладеного та керуючись статтями 149-154, 260 ЦПК України,

ухвалив:

у задоволенні клопотання відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду протягом 15 днів з дня її підписання шляхом подання в зазначений строк апеляційної скарги через Вишгородський районний суд Київської області.

Суддя