Справа № 309/140/19
Провадження № 2/309/594/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 лютого 2019 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

в складі: судді Довжанина М.М.

з участю секретаря судового засідання Попадинець Я.В.

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Хуст справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

В позові посилається на те, що з відповідачкою ОСОБА_2 він зареєстрував шлюб 20 листопада 2001 року у виконавчому комітеті Майорщинської сільської ради Гребінківського району Полтавської області, про що зроблено відповідний актовий запис № 3. Під час шлюбу у них народилося двоє дітей донька ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 та донька ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2.

Згідно рішень Хустського районного суду від 08.06.2017 року та від 10.10.2018 року відповідача зобовязано сплачувати на її користь аліменти на утримання неповнолітніх дітей.

Причиною розірвання шлюбу є те, що між ним та відповідачкою відсутнє взаєморозуміння та повага один до одного, вони є людьми різних характерів та поглядів на сімейне життя. Шлюб носить формальний характер та не виконує свого призначення, оскільки він та відповідачка з 2016 року разом на проживають та не ведуть спільне господарство.

Просить суд не надавати строк на примирення та винести рішення, яким шлюб між ним та відповідачкою розірвати.

В підготовче судове засідання позивач ОСОБА_1 не зявився. Від представника позивача ОСОБА_5 до суду надійшла заява про розгляд справи у його відсутності та відсутності позивача. Позовні вимоги підтримує повністю та просить їх задовольнити.

Відповідачка ОСОБА_2 в підготовче судове засідання не зявилася. Надіслала до суду заяву, в якій просила розглянути справу у її відсутності, згідна на розірвання шлюбу. Після розірвання шлюбу просить залишити прізвище «Гусар».

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Згідно ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Як роз'яснив Пленум Верхового Суду України у п. 24 постанови від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з'ясування і дослідження інших обставин справи.

Оскільки під час розгляду справи відповідач визнав позов у повному обсязі і таке визнання не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позову у повному обсязі.

В зв'язку з визнанням відповідачем позову до початку розгляду справи по суті на підставі ч.1 ст.142 ЦПК України позивачу необхідно повернути з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову, що становить 384,20 грн. (768,40 грн. х 50%).

Керуючись ст.ст. 2, 4, 12, 13, 76-78, 142, 206, 247, 258-268 ЦПК України, ст.ст. 104, 105, 112 СК України, суд,

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 20 листопада 2001 року у виконавчому комітеті Майорщинської сільської ради Гребінківського району Полтавської області за актовим записом № 3 між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 розірвати.

Після розірвання шлюбу залишити ОСОБА_2 прізвище «Гусар», отримане нею під час державної реєстрацію шлюбу з ОСОБА_1.

Повернути ОСОБА_1 з державного бюджету судовий збір в розмірі 384,20 грн.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Хустського

районного суду: підпис ОСОБА_6

З оригіналом вірно

Суддя Хустського

районного суду ОСОБА_6