"26" листопада 2019 р. Справа № 363/4809/17
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 листопада 2019 року м. Вишгород

Вишгородський районний суд Київської області у складі головуючого судді Баличевої М.Б., при секретарі Рибка І.Є. розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника відповідача ОСОБА_1 про зупинення провадження у справі за позовом Першого заступника прокурора Київської області в інтересах держави в особі: Кабінету Міністрів України до Головного управління Держгеокадастру у Київській області, Вишгородської районної державної адміністрації Київської області, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: Державне підприємство «Вищедубечаньке лісове господарство» про визнання недійсними рішень органу Виконавчої влади та витребування земельних ділянок з чужового незаконного володіння,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Вишгородського районного суду Київської області перебуває вищевказана цивільна справа.

26.11.2019 року через канцелярію суду представником відповідача ОСОБА_3 адвокатом Демченко М.М. подано клопотання про зупинення провадження у вказаній справі до закінчення перегляду у касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду справи № 912/2385/18, оскільки правовідносини у справі, що знаходиться на перегляді судом касаційної інстанції мають подібні правовідносини, зокрема тотожними є предмет спору, підстави позову, зміст позовних вимог та встановлені судом фактичні обставини справи, а також наявне однакове матеріально правове регулювання.

Прокурор заперечував проти задоволення клопотання про зупинення провадження у вказаній цивільній справі,вважає клопотання представника відповідача безпідставним та таким, що спрямоване на затягування розгляду справи, просив відмовити в його задоволенні.

Представник позивача Кабінету Міністрів України підтримав думку прокурора.

Представник відповідача ОСОБА_2 ОСОБА_7 , представник відповідача ОСОБА_5 ОСОБА_8 заперечували проти задоволення клопотання.

Інші учасники розгляду справи в судове засідання не з`явилися, про розгляд справи були повідомлені належним чином.

Заслухавши клопотання представника відповідача та заперечення сторін, суд вважає, що вказане клопотання не підлягає задоволенню виходячи з наступного.

У відповідності до п. 10 ч.1 ст.252 ЦПК України, суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (у іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду.

Статтями 251, 252 ЦПК України визначено чіткий перелік підстав для зупинення провадження у справі.

Згідно з п.6 ч.1 ст.251 ЦПК України суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у разі об`єктивної неможливості розгляду цієї справи до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку конституційного провадження, адміністративного, цивільного, господарського чи кримінального судочинства, - до набрання законної сили судовим рішенням в іншій справі; суд не може посилатися на об`єктивну неможливість розгляду справи у випадку, коли зібрані докази дозволяють встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом судового розгляду.

Відповідно до роз`яснень п.33 постанови Пленуму Верховного Суду України №2 від 12.06.2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», визначаючи наявність підстав, за яких провадження у справі підлягає обов`язковому зупиненню, суд повинен, зокрема, врахувати, що така підстава для зупинення провадження у справі, застосовується у тому разі, коли в цій іншій справі можуть бути вирішені питання, що стосуються підстав, заявлених у справі вимог, чи умов, від яких залежить можливість її розгляду.

За змістом вказаної норми зупинення провадження у справі до розгляду іншої справи, що розглядається в порядку цивільного судочинства, викликається необхідністю встановлення у судовому рішенні по іншій справі фактів, які мають значення для даної справи.

Сторони не позбавлені можливості надати у даній справі докази, що дозволять встановити фактичні обставини у справі. У свою чергу за умови, коли рішення по іншій справі матиме значення для ухвалення судом іншого рішення, сторони не позбавлені права звернутись до суду із заявою про перегляд рішення за нововиявленими обставинами.

Постановою Верховного Суду України від 08.04.2015 під законодавчо невизначеним поняттям «подібні правовідносини», регламентовано, що ухвалення різних за змістом судових рішень матиме місце в разі, коли під час розгляду двох чи більше справ за подібних предмета позову, підстав позову, змісту позовних вимог та встановлених судом фактичних обставин і однакового матеріально-правового регулювання спірних правовідносин дійшов (дійшли) неоднакових правових висновків, покладених в основу цих судових рішень.

На думку Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних та кримінальних справ для встановлення факту неоднакового застосування судом одних і тих самих норм матеріального права внаслідок чого ухвалено різні за змістом судові рішення в подібних правовідносинах у судових рішеннях, які порівнюються, обов`язково мають бути однаковими: предмет позову, підстави матеріально-правове регулювання спірних правовідносин.

Предметом позову у справі, що розглядається є визнання недійсними рішень органу виконавчої влади та витребування земельних ділянок з чужового незаконного володіння. Предметом позову у справі №912/2385/18 є визнання недійсними додаткових угод та стягнення надмірно сплачених грошових коштів, тобто предмет позову у справі №912/2385/18 не є тотожним із предметом позову у справі, що розглядається.

Підставами позову у справі №912/2385/18 є те, що додаткові угоди суперечать Закону України "Про публічні закупівлі", тобто порушено процедуру державних закупівль та укладення відповідних додаткових угод, що у свою чергу спричинило державі збитки, водночас, коли позовні вимоги у справі, що розглядається, обґрунтовано порушенням вимог земельного законодавства при розпорядженні земельними ділянками лісогосподарського призначення, зміни їх цільового призначення та подальшої їх передачі у власність громадян.

Відтак, предмет позову, підстави позову та фактичні обставини у вищенаведеній судовій справі, різняться, що дає обґрунтовані підстави для відмови у задоволенні клопотання про зупинення провадження у справі з мотивів перегляду судового рішення у подібних правовідносинах у касаційному порядку.

Водночас у справі №363/4809/17 прокурор звертався до суду в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, тобто Кабінета Міністрів України, відтак саме Кабінет Міністрів України, у відповідності до положень ст.56 ЦПК, у даній справі набув статусу позивача.

Отже, враховуючи наведене, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання про зупинення провадження у справі, оскільки у виконання положень п. 6 ч. 1 ст. 251 ЦПК України представником відповідача ОСОБА_1 не доведена об`єктивна неможливість розгляду цієї справи до вирішення іншої справи № 912/2385/18, яка перебуває на розгляді Великої Палати Верховного Суду та вважає, що зупинення провадження призведе до затягування строків розгляду справи і є процесуально недоцільним, оскільки обставин, які унеможливлюють розгляд даної цивільної справи, не встановлено.

Керуючись ст.ст., 251, 259, 353 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Клопотання представника відповідача ОСОБА_1 про зупинення провадження у справі за позовом Першого заступника прокурора Київської області в інтересах держави в особі: Кабінету Міністрів України до Головного управління Держгеокадастру у Київській області, Вишгородської районної державної адміністрації Київської області, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: Державне підприємство «Вищедубечаньке лісове господарство» про визнання недійсними рішень органу Виконавчої влади та витребування земельних ділянок з чужового незаконного володіння - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає. Відповідно до ч. 2 ст. 353 ЦПК України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний текст ухвали складено 29 листопада 2019 року.

ОСОБА_9 М.Б. Баличева