Справа № 2-н-138/2010
П О С Т А Н О В А

Іменем України

28 листопада 2019 року м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд в складі:

Головуючого: Джуги С.Д.,

суддів: Куштана Б.П., Собослоя Г.Г.

розглянувши в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 , на ухвалу Виноградівського районного суду Закарпатської області від 19 серпня 2019 року у складі судді Надопта А.А., про повернення заяви ОСОБА_1 про скасування судового наказу, виданого 21.06.2010 року Виноградівським районним судом по справі №2-н-138/10, -

в с т а н о в и в :

Ухвалою Виноградівського районного суду Закарпатської області від 19 серпня 2019 року заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу, виданого 21.06.2010 року Виноградівським районним судом по справі №2-н-138/10 - повернуто заявнику.

Заперечуючи ухвалу суду, ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 , подала на неї апеляційну скаргу, в якій просить суд апеляційної інстанції скасувати дану ухвалу та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду, оскільки така постановлена з порушенням норм процесуального законодавства. Доводи апеляційної скарги зводяться до того, що матеріали справи не містять відомостей про вручення саме боржником ОСОБА_1 копії судового наказу, оскільки суд першої інстанції направив оскаржуваний судовий наказ одночасно одним листом двом учасникам судового провадження, що є грубим порушенням процесуального законодавства, тому висновок суду першої інстанції про те, що заява подана з пропуском строку для звернення до суду з даною заявою є необгрунтованим, та таким, що не відповідає матеріалам справи.

Відповідно до ч.13 ст.7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Згідно приписів ч.2 ст.369 ЦПК України, апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції про зупинення провадження ч.1 п.6 ст.353 ЦПК України) розглядається судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Враховуючи вищенаведене, дана справа розглядається судом апеляційної інстанції в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами без повідомлення учасників справи та без проведення судового засідання.

Апеляційний суд, заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи і обговоривши підстави апеляційної скарги, вважає, що вона не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, 21.06.2010 року Виноградівським районним судом видано судовий наказ про стягнення солідарно із ОСОБА_3 та ОСОБА_1 на користь ПАТ «ОТП Банк» заборгованості за кредитним договором в розмірі 801346,40 грн.

Судовий наказ направлено на адресу ОСОБА_3 , ОСОБА_1 та згідно рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення отримано 28.06.2010 року (а.с.20).

Ухвалою Виноградівського районного суду Закарпатської області від 15 лютого 2011 року замінено сторону виконавчого провадження по примусовому виконанню судового наказу Виноградівського районного суду №2-н-138/10 від 21.06.2010 року про стягнення боргу із ОСОБА_3 , ОСОБА_1 солідарно на користь АТ "ОТП Банк" в розмірі 801346,40 грн - стягувача ПАТ «ОТП Банк», - на Товариство з обмеженою відповідальністю ОТП Факторинг Україна, код 36789421, 04210, м.Київ, вул.Жилянська, 48-50А.

16.08.2019 року (згідно штемпелю суду) адвокат Нечаєв В.В., який діє в інтересах ОСОБА_1 звернувся до Виноградівського районного суду із заявою про скасування вищевказаного судового наказу, в якій одночасно просив визнати поважними причини пропуску строку та поновити пропущений строк на подання заяви про скасування судового наказу.

Ухвалою Виноградівського районного суду Закарпатської області від 19 серпня 2019 року заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу, виданого 21.06.2010 року Виноградівським районним судом по справі №2-н-138/10 - повернуто заявнику.

Повертаючи заяву про скасування судового наказу, суд першої інстанції виходив з того, що заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого законом.

З таким висновком погоджується апеляційний суд, виходячи з наступного.

Згідно ч.1ст.170 ЦПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено право кожного на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Відповідно до сталої практики Європейського суду з прав людини, правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, якщо строк на ординарне оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності. Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак, такі повноваження не є необмеженими, тому від судів вимагається вказувати підстави для поновлення строку. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності).

Європейський суд з прав людини зауважив, що норми, які регулюють строки подачі скарг (заяв) безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (рішення Європейського суду з прав людини «Нешев проти Болгарії» від 28 жовтня 2004 року," «Перетяка та Шереметьєв проти України» від 21 грудня 2010 року).

Як вбачається з матеріалів справи, 21.06.2010 року Виноградівським районним судом видано судовий наказ про стягнення солідарно із ОСОБА_3 та ОСОБА_1 на користь ПАТ "ОТП Банк" заборгованості за кредитним договором в розмірі 801346,40 грн.

21.06.2019 року судовий наказ направлено на адресу ОСОБА_3 , ОСОБА_1 та згідно рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення такий отримано 28.06.2010 року (а.с.19-20).

Із заявою про скасування судового наказу ОСОБА_1 звернулася лише 16.08.2019 року (згідно штемпелю суду) , тобто із значним пропуском строку на подачу такої заяви.

Так, у заяві про скасування судового наказу, як на підставу поважності причин пропуску строку для подачі такої заяви, заявник ОСОБА_1 вказує на те, що не отримувала судовий наказ, а її представник ознайомився з таким наказом у суді першої інстанції 06 серпня 2019 року.

Однак, дані твердження спростовуються матеріалами справи, зокрема, повідомленням про вручення поштового відправлення, яке отримано 28.06.2010 року (а.с.20).

При цьому, посилання ОСОБА_1 на те, що вона не отримувала судовий наказ, оскільки підпис на повідомленні про вручення судового наказу їй не належить, а отже належить іншому боржнику - ОСОБА_3 , не береться до увагу з огляду на наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, боржники ОСОБА_3 та ОСОБА_1 проживають за одною адресою: АДРЕСА_1 , і саме за вказаною адресою їм надіслано судовий наказ.

Крім того, у заяві про скасування судового наказу ОСОБА_1 вказує на те, що боржник ОСОБА_3 являється її сином.

Згідно ч.3 ст.130 ЦПК України (в чинній редакції) та ч.3 ст.76 ЦПК України (в редакціїї, чинній на момент вчинення процесуальної дії) якщо особу, якій адресовано судову повістку (поштове відправлення), не виявлено в місці проживання, повістку (поштове відправлення) під розписку вручають будь-кому з повнолітніх членів сім`ї, які проживають разом з нею. У такому випадку особа, якій адресовано повістку (поштове відправлення), вважається належним чином повідомленою про час, дату і місце судового засідання, вчинення іншої процесуальної дії.

Таким чином, матеріалами справи підтверджено, що судовий наказ було вручено боржнику ще 28.06.2010 року, однак заяву про скасування судового наказу подано лише через 9 років після отримання такого, а тому підстав для поновлення строку для подачі заяви про скасування судового наказу не має.

Учасники судового процесу зобов`язані добросовісно користуватися своїми процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (ч.1 ст.44 ЦПК України).

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливого судового розгляду в такому його елементі як правова невизначеність.

В ч.2 ст.171 ЦПК України визначено, що заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого частиною першою статті 170 цього Кодексу, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.

З огляду на викладене, суд першої інстанції дійшов до вірного висновку про повернення заяви заявнику, оскільки заяву про скасування судового наказу подано після закінчення строку, встановленого частиною першою статті 170 цього Кодексу.

Відповідно до ст.375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З врахуванням наведеного апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а оскаржувана ухвала без змін.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 374, 375, 382-384 ЦПК України, апеляційний суд,-

постановив :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 залишити без задоволення.

Ухвалу Виноградівського районного суду Закарпатської області від 19 серпня 2019 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення може бути оскаржена до Верховного Суду.

Повний текст судового рішення складено 28 листопада 2019 року.

Головуючий :

Судді: