СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
пр. № 2/759/1701/19
25 лютого 2019 року м. Київ
Святошинський районний суд м. Києва
у складі: головуючого судді Ул'яновської О.В.,
секретаря судового засідання Черніченко К.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі у м. Києві цивільну справу за позовними вимогами ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче підприємство «СЕДЕМ», третя особа: ОСОБА_2 про припинення трудових відносин та зобов'язання вчинити певні дії,
Позовні вимоги обгрунтовує тим, що позивач є учасником (засновником) ТОВ «НВП «Сетам» з розміром частки 50% статутного капіталу, 01.12.2017 позивач прийняв рішення про вихід зі складу учасників Товариства із залишенням своєї частки статутного капіталу на користь Товариства з приводу чого ним на адресу відповідача та третьої особи було надіслано супровідний лист з нотаріальною копією заяви про вихід з Товариства на підставі чого 29.12.2017 від учасника ТОВ «НВП «Сетам» було отримано лист повідомлення про скликання чергових загальних учасників, однак збори не відбулися через відсутність доступу до приміщення, а інша дата не була призначена та на прохання позивача про призначення дати проведення загальних зборів і винести питання до порядку денного про визнання факту звільнення директора позивач відповідді не отримав, крім того відповідачем не здійснено обов'язок з державної реєстрації змін до установчих документів Товариства у зв'язку із виходом позивача з Товариства, не вирішено питання розподілу частки позивача у статутному капіталі, а також не вирішено питання щодо звільнення ОСОБА_1 з посади директора, чим порушено конституційні права та свобод позивача, право на вільне обрання місця роботи на власний розсуд.
Представник позивача у судове засідання не з'явився, про слухання справи повідомлений належним чином, 25.02.2019 від нього надійшла заява про слухання справи без його участі, позовні вимоги підтримує у повному обсязі, проти ухвалення заочного рішення не заперечує (а.с. 64).
Відповідач у судове засідання не з'явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причини неявки суд не повідомив (а.с. 62).
Третя особа у судове засідання не з'явилася, про день, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, причини неявки суд не повідомила (а.с. 63).
Згідно ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
Суд вважає за можливе розглядати справу у відсутності відповідача на підставі наявних у справі доказів згідно п. 1 ч. 1 ст. 280 ЦПК України в порядку заочного розгляду справи.
Суд, всебічно з'ясувавши обставини, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог, підтверджених доказами, які були досліджені в судовому засіданні, вважає встановленими такі факти та відповідні їм правовідносини.
Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Відповідно до ч. 3 ст. 12, ч.ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Судом встановлено, що 14.07.2010 ОСОБА_1 приступив до виконання обов'язків директора згідно рішення засідання Зборів Засновників на підставі наказу №1-ОК (а.с. 8).
Згідно п. 1.4.1., п.5.2.1 Статуту ТОВ «НВП «Седем» ОСОБА_1, є учасником (засновником) ТОВ «НВП «Седем» з розміром 50% Статутного капіталу (а.с. 9-29).
09.01.2018 позивач написав заяву про звільнення з посади директора ТОВ «НВП «Седем» з 25.01.2018 (а.с. 30).
07.12.2017 на адресу та 15.12.2017 на адресу третьої особи було направлено супровідний лист з нотаріальною копією заяви про вихід позивача із Товариства (а.с. 32-35, 37, 38).
Однак Загальні Збори не відбулися з підстав чого складено Акт про неможливість проведення Загальних Зборів учасників відповідача у зв'язку із відсутністю доступу до приміщення за вказаною адресою (а.с. 42).
19.02.2018 позивач надіслав лист Учаснику відповідача де він повідомив, що питання, які були винесені до Порядку денного не вирішені, просив призначити дату проведення Загальних зборів Учасників та винести до Порядку денного питання про визнання факту звільнення директора відповідача (а.с. 45, 46), однак відповідді ним не було отримано про призначення нової дати проведення Загальних Зборів Учасників.
Відповідно до ст. 43 Конституції України, кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Використання примусової праці забороняється.
Згідно ст. 4 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що ратифікована Законом №475/97-ВР від 17.07.1997 нікого не можна тримати в рабстві або в підневільному стані. Ніхто не може бути присилуваний виконувати примусову чи обов'язкову працю.
Згідно ч. 4 ст. 145 ЦКУ, п. «г» ст. 41 та ст. 59 Закону України «Про господарські товариства» та п. 7.4 (г) Статуту ТОВ «Седем», прийняття рішення гро звільнення директора Товариства з обмеженою відповідальністю а також про вихід (виключення) Учасника з Товариства належить до виключної компетенції Загальних зборів учасників ТОВ.
Згідно ст. 58 Закону України «Про господарські товариства» вищим органом Товариства з обмеженою відповідальністю є Загальні збори учасників.
Трудові відносини, які виникли між Позивачем та Відповідачем регулюються трудовим законодавством, основу якого становить Кодекс законів «Про працю України.
За змістом ст. 22 КЗпП України будь-яке пряме або непряме обмеження прав чи встановлення прямих або непрямих переваг при укладенні, зміні та припиненні трудового договору не допускається.
Частиною 1ст. 38 КЗпП України зазначено, що працівник має право розірвати трудовий договір, укладений на невизначений строк, попередивши про це власника або уповноважений ним орган письмово за два тижні. Працівник має право у визначений ним строк розірвати трудовий договір за власним бажанням, якщо власник або уповноважений ним орган не виконує законодавство про працю, умови колективного чи трудового договору (ч. 3 ст. 38 КЗпП України).
За змістом п. 4.12 постанови Пленуму Вищого господарського суду України № 4 від 25.02.2016 «Про деякі питання практики вирішення спорів, що виникають з корпоративних правовідносин» під час вирішення спорів, пов'язаних з виходом учасника з Товариства, господарські суди повинні керуватися тим, що відповідно до ст. 148 ЦК України та ст. 10 Закону України «Про господарські товариства» учасник TOB (ТДВ) має право у будь-який час вийти з товариства незалежно від згоди інших учасників та самого товариства незалежно від згоди інших учасників та самого товариства. Вихід зі складу учасників Товариства не пов'язується ні з рішенням загальних зборів учасників, ні з внесенням змін до установчих документів товариства. Положення установчих документів, які обмежують чи забороняють право на вихід учасника з товариства, є такими, що суперечать чинному законодавству.
Якщо Товариство не вчиняє дій у зв'язку з поданням позивачем учасником Товариства заяви про вихід з Товариства (не вирішується питання то внесення змін до установчих документів Товариства, про їх державну реєстрацію) учасник Товариства має право звернутися до суду з позовом про зобов'язання такого Товариства венсти до державної реєстрації змін в установчих документах Товариства у зв'язку зі зміною у складі учасників Товариства на підставі статті Закону України «Про господарські Товариства» (п. 4.17 постанови Пленуму Вищого господарського суду України № 4 від 25.02.2016 «Про деякі питання г тактики вирішення спорів, що виникають з корпоративних правовідносин»).
Відповідно до ст. 7 Закону України «Про господарські товариства» зміни, які сталися в установчих документах Товариства і які підлягають державній реєстрації у порядку, визначеному Законом України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань». Товариство зобов'язане протягом трьох робочих днів з дати прийняття рішення про внесення змін до установчих документів повідомити орган, що провів реєстрацію, для внесення необхідних змін до державного реєстру.
У даному випадку подання позивачем заяви про вихід з товариства є дією, спрямованою на припинення корпоративних прав та обов'язків учасника товариства. Право учасника товариства на вихід з товариства не залежить від згоди товариства чи інших його учасників.
Обставини наведені в позовній заяві та додані до неї докази не спростовані відповідачем, який не скористався своїм процесуальним правом подати відзив (заперечення) на позовну заяву та докази на спростування заявлених позовних вимог.
Оцінюючи зібрані по справі докази в їх сукупності та співставленні, належності, допустимості, достовірності кожного доказу окремо, а також їх достатності та взаємному зв'язку позовна заява підлягає задоволенню.
Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України у разі задоволення позову судові витрати, пов'язані з розглядом справи покладаються на відповідача.
Відповідно до ст.ст. 133, 141 ЦПК України з відповідача підлягає до стягнення судовий збір на користь позивача у розмірі 2114 грн 40 коп.
На підставі вищевикладеного, керуючись вимогами Закону України «Про господарські товариства»; Законом України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань»; ст.ст. 22, 38 КЗпП України; ст.ст. 12, 13, 48, 76-82, 141, 229, 259, 263-265, 268, 273, 280-283, 353 ЦПК України,-
позовні вимоги ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче підприємство «СЕДЕМ», третя особа: ОСОБА_2 про припинення трудових відносин та зобов'язання вчинити певні дії задовольнити.
Виключити з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань запис про ОСОБА_1.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги через Святошинський районний суд м. Києва до апеляційного суду у межах територіальної юрисдикції яких перебуває місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 цього Кодексу.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Позивач має право оскаржити заочне рішення до Апеляційного суду м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя: О.В. Ул'яновська
Повний текст судового рішення складено 28.02.2019.