Справа № 403/93/19
Провадження №2/403/94/19
У Х В А Л А

про про залишення позовної заяви без руху

01 березня 2019 р. Суддя Устинівського районного суду Кіровоградської області Годованець І. А. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 сільської ради Устинівського району Кіровоградської області, третя особа на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Устинівський районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного управління територіального управління у Кіровоградській області,про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами, визнати недійсним державний акт на право власності на земельну ділянку та визнати право власності за кожним спадкоємцем за законом у рівних частках,-

В С Т А Н О В И В:

22 лютого 2019 року позивачами: ОСОБА_1 та ОСОБА_2 подано до суду позов до відповідача ОСОБА_3 сільської ради про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами, визнати недійсним державний акт на право власності на земельну ділянку та визнати право власності за кожним спадкоємцем за законом у рівних частках. Позовні вимоги обґрунтовуються тим, що сімю складають особи, які спільно проживають, повязані спільним побутом, мають взаємні права та обовязки. Суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. Державні акти на право власності на земельні ділянки є документами, що посвідчують право власності і у спорах, повязаних із правом власності на земельні ділянки, недійсними можуть визнаватися як рішення, на підставі якого видано відповідний державний акт, так і сам акт на право власності на земельну ділянку. Право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців за загальними правилами спадкування при підтвердженні цього права спадкодавця державним актом на право власності на землю або іншим правовстановлюючим документом. Ознайомившись з матеріалами заяви, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху та надати позивачу строк для усунення її недоліків з наступних підстав. Частиною 3 ст.175, ч.4 ст.177 ЦПК України встановлено, що позовна заява повинна містити: найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; повне найменування (для юридичних осіб) або імя (прізвище, імя та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів звязку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обовязковий досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у звязку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав. До позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Відповідно до п.2 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду » за №5 від 12 червня 2009 року, готуючи справу до розгляду, суд повинен визначити: обставини, які мають значення для справи, та факти, що підлягають встановленню і покладені в основу вимог і заперечень; характер спірних правовідносин і зміст правової вимоги; матеріальний закон, який регулює спірні правовідносини; вирішити питання про склад осіб, які братимуть участь у справі; з'ясувати, які є докази на

підтвердження зазначених фактів; визначити коло доказів відповідно до характеру спірних правовідносин і роз'яснити, якій із сторін слід довести певні обставини; вжити заходів для забезпечення явки в судове засідання, а також сприяти врегулюванню спору до судового

розгляду. Частиною 3 ст.6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру. Абзацом 2.1 п.2 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до суду: позовної заяви немайнового характеру, яка подана: фізичною особою: 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (768.40 грн.) До позовної заяви додано документ про сплату судового збору: позивачем ОСОБА_1 за подання до суду позовної заяви за дві вимоги немайнового характеру та вимогу майнового характерув сумі 1898.49 грн.; позивачем ОСОБА_2 за подання до суду позовної заяви за дві вимоги немайнового характеру та вимогу майнового характерув сумі 1898.49 грн. Таким чином, позивачем ОСОБА_1 за подання до суду позову за дві вимоги немайнового характерусплачено судовий збір на загальну суму 1576.80 грн. (768.40 + 768.40); позивачем ОСОБА_2 за подання до суду позову за дві вимоги немайнового характерусплачено судовий збір на загальну суму 1576.80 грн. (768.40 + 768.40). Абзацом 1.2 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до суду: позовної заяви майнового характеру, яка подана: фізичною особою або фізичною особою підприємцем: 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (768.40 грн. 9605.00 грн.) Позивачам:Ставничому ОСОБА_4 та ОСОБА_2 необхідно подати для приєднання до матеріалів позовної заяви письмовий документ про вартість земельної ділянки (Ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна. П.2 ч.1 ст.176 ЦПК України) і сплатити різницю недоплаченого судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру. Згідно змісту позовної заяви, ОСОБА_3 сільською радою, відповідно до рішення Устинівського районного суду Кіровоградської області від 07 листопада 2007 року - про визнання спадщини ОСОБА_5 відумерлою та передання спадкового майна у власність територіальної громади в особі ОСОБА_3 сільської ради, проведено державну реєстрацію права власності на земельну ділянку сільськогосподарського призначення за межами населеного пункту та отримано правовстановлюючий документ на право власності на нерухоме майно. До матеріалів позовної заяви додано державний акт про право приватної власності на землю виданого громадянину України ОСОБА_5. Пунктом 10 Постанови Пленум Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року зазначено, що відповідно до статті 1225 ЦК право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців за загальними правилами спадкування (зі збереженням її цільового призначення) при підтвердженні цього права спадкодавця державним актом на право власності на землю або іншим правовстановлюючим документом. Відповідно до постанови приватного нотаріуса про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, у позовній заяві не зазначено про апеляційне оскарження рішення Устинівського районного суду Кіровоградської області від 07 листопада 2007 року для повернення майнового стану спадкодавця ОСОБА_5 у попередній стан, тобто, про право власності за ним на земельну ділянку та для оформлення спадкоємцем у нотаріуса спадкових прав на підставі правовстановлюючого документу (Державного акта) спадкодавця. Пунктом 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» за №5 від 31 березня 1995 року передбачено, що Вирішуючи питання про прийняття заяв про встановлення

фактів, що мають юридичне значення, судам необхідно враховувати, що ці заяви повинні відповідати як загальним правилам щодо змісту і форми позовної заяви, встановленим ст.137 ЦПК, так і вимогам щодо її змісту, передбаченим ст.274 ЦПК. Якщо в заяві не зазначено, який конкретно факт просить встановити заявник, з яких причин неможливо одержати або відновити документ, що посвідчує даний факт, якими доказами цей факт підтверджується або до заяви не приєднано довідки про неможливість одержання чи

відновлення необхідних документів, суддя відповідно до ст.139 ЦПК постановляє ухвалу про залишення заяви без руху і надає заявникові строк для виправлення недоліків. У разі невиконання цих вказівок заява вважається неподаною і повертається заявникові, про що суддя постановляє мотивовану ухвалу. В позовній заяві зазначено, що ОСОБА_5 помер 11 лютого 2006 року. Позивачам: ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до позовної заяви необхідно додати копію актового запису про смерть ОСОБА_5. Частинами 1,2,3 ст.185 ЦПК України встановлено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві. При встановлених обставинах, вважаю за необхідне позовну заяву залишити без руху та надати позивачу ОСОБА_1 та позивачу ОСОБА_2 строк для усунення її недоліків. Керуючись ст.ст.175, 174, ч.ч.1,2,3 ст.ст.185, 294, 260 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 сільської ради Устинівського району Кіровоградської області, третя особа на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Устинівський районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного управління територіального управління у Кіровоградській області,про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами, визнати недійсним державний акт на право власності на земельну ділянку та визнати право власності за кожним спадкоємцем за законом у рівних частках залишити без руху та надати позивачу ОСОБА_1 та позивачу ОСОБА_2 строк для усунення її недоліків на протязі семи днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Устинівського

районного суду ОСОБА_6