Справа № 523/9317/16-ц
Провадження №2/523/1828/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" листопада 2019 р. Суворовський районний суд м.Одеси у складі:

головуючої - судді Середи І.В.,

за участю секретаря Щербан О.Д.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду №9 в м.Одесі справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя,

ВСТАНОВИВ:

До Суворовського районного суду м. Одеси 04.07.2016р. з позовною заявою звернувся ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та поділ спільного майна подружжя.

Сторони в судове засідання не з`явилися, позивач та його представник з заявами про відкладення розгляду справи або про розгляд справи у їх відсутності не зверталися.

Вивчивши матеріали справи, суд прийшов до висновку про необхідність залишення позовних вимог без розгляду виходячи з наступного.

Ухвалою судді від 07.07.2016р. прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та поділ спільного майна подружжя.

07.07.2016р. ухвалою суду заяву позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову задоволено, накладено арешт на будинок АДРЕСА_1 , зареєстрований на праві власності за ОСОБА_2 .

21.08.2018р. ухвалою Суворовського районного суду м.Одеси клопотання представника відповідача ОСОБА_3 про роз`єднання позовних вимог задоволено, роз`єднано позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та поділ майна виділивши в окреме провадження позовні вимоги про розірвання шлюбу.

Рішенням Суворовського районного суду м.Одеси по справі №523/11509/18 від 31.08.2018р. позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено, шлюб, зареєстрований 16.11.2002 року виконкомом Трудівської сільради Кілійського району Одеської області, актовий запис №10, між ОСОБА_1 та ОСОБА_4 розірвано.

Як видно з матеріалів справи, позивач ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_5 викликалися належним чином на 23.09.2019р. на 15.00 год (а.с.14 т.2-розписка ОСОБА_5 та ОСОБА_1 ), а по зазначеній ними в позові та заявах адресах в судове засідання, призначене на 21.11.2019р. на 14.30 год (а.с.17 т.2-підпис представника позивача в рекомендованому повідомленні про вручення поштового відправлення та рекомендовані повідомлення по позивачу а.с.18,19 т.2), однак до суду не з`явилися, про причини неявки ОСОБА_1 та ОСОБА_5 не повідомляли.

При цьому суд звертає увагу на те,ж що виклик позивача ОСОБА_2 був здійснений за адресою: АДРЕСА_1 , а про зміну місця проживання він суду не повідомляв.

Крім того, суд звертає увагу на те, що представник учасниками процесу неодноразово надсилались до суду клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з узгодженням сторонами умов мирової угоди.

Також слід зазначити, що інформація про призначені судові засідання розміщена на сайті суду і є доступною для осіб, які приймають участь у її розгляді. За перід з 12.09.2019р.позивач та його представник не цікавилися розглядом справи.

Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться. (ч.1 ст.131 ЦПК України).

Отже, в силу вказаної норми, відсутність особи за вказаною ним адресою вважається належним повідомленням.

Згідно з вимогами ч.3 ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Отже, неявка позивача та його представника в судове засідання, призначене на 21.11.2019р. на 14.30 год, суд враховує як повторну неявку позивача та його представника з неповажних причин.

Відповідно до вимог п.2 ч.2 ст.223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку у разі першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового розгляду, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнані поважними.

Відповідно до вимог ч.5 ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду.

Згідно з вимогами п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Виходячи з зазначеної норми суд незалежно від причин неявки позивача і якщо не надійшла заява про розгляд справи в його відсутності залишає позовну заяву без розгляду.

Встановлені обставини вказують на те, що сторона позивача не зацікавлена у якнайшвидшому вирішенні справи.

Вказане узгоджується з рішенням Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Враховуючи тривалість розгляду справи, та те, що позивач та його представник повторно не з`явилися в судове засідання і з заявою про розгляд справи за їх відсутності не зверталися, тому позовна заява повинна бути залишена без розгляду.

Відповідно до вимог ч.9,10 ст.158 ЦПК України, у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову. У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду.

Оскільки підстав для забезпечення позову вже не має, тому відповідно до вимог ч.9 ст.158 ЦПК України заходи забезпечення позову, накладені ухвалою Суворовського районного суду м.Одеси від 07 липня 2016 року підлягають скасуванню з зняттям арешту з вказаного в даній ухвалі нерухомого майна - будинку АДРЕСА_1 , зареєстрований на праві власності за ОСОБА_2 .

Керуючись ст.ст.131, 158, 223, 257, 260, 261, 353, 354, п.15.5 п.15 ч.1 Перехідних положень розділу ХІІІ ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя залишити без розгляду.

Скасувати заходи забезпечення позову, накладені ухвалою Суворовського районного суду м.Одеси від 07 липня 2016 року, а саме: зняти арешт з нерухомого майна - будинку АДРЕСА_1 , зареєстрований на праві власності за ОСОБА_2 .

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Одеського апеляційного суду через Суворовський районний суд м.Одеси шляхом подання апеляційної скарги протягом 15 днів з дня складання ухвали.

Ухвала складена та підписана 25.11.2019 р.

Суддя: