Справа № 589/2814/19
Провадження № 2/589/1546/19
13 листопада 2019 року
Шосткинський міськрайонний суд Сумської області у складі:
головуючого судді Курбанової А.Р.,
за участю секретаря судового засідання Нагорної Н.І.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Шостка цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про усунення перешкод у здійсненні права власності на квартиру шляхом визнання осіб такими, що втратили право на користування житлом,-
01 липня 2019 року позивач звернулася до Шосткинського міськрайонного суду Сумської області з позовом до ОСОБА_4 , ОСОБА_3 про визнання відповідачів такими, що втратили право користування квартирою АДРЕСА_1 . В обґрунтування позову посилається на те, що дану квартиру вона отримала в дар від відповідачів на підставі договору дарування від 10.02.2017 року. Умовами зазначеного договору передбачено, що дарувальники зобов`язані знятись з реєстраційного обліку за зазначеною адресою до 10.03.2017р. Разом з тим, на порушення умов договору на даний час відповідачі залишилися зареєстрованими в квартирі АДРЕСА_1 . Усних чи письмових домовленостей між позивачем та відповідачами стосовно їхнього проживання у зазначеній квартирі не існує та вони не є членами сім`ї позивача. Посилаючись на те, що реєстрація відповідачів створює перешкоди позивачу у реалізації її права власності, позивач просить суд визнати відповідачів такими, що втратили право користування вищезазначеним житлом.
В судове засідання позивач не з`явилася, її представник надав до суду заяву, в якій просив розглядати справу за їхньої відсутності, на задоволенні позовних вимог наполягав та не заперечував проти винесення заочного рішення.
Відповідачі, належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи, у судове засідання повторно не з`явились, причини неявки суду не повідомили, із заявою про розгляд справи за їхньої відсутності до суду не звертались, відзиву не надали.
З урахуванням викладеного, в судовому засіданні 13 листопада 2019 року ухвалою Шосткинського міськрайонного суду Сумської області у відповідності із ч. 4 ст. 223, 280, 281 ЦПК України постановлено провести заочний розгляд справи.
Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до висновку про необхідність задоволення позовних вимог з огляду на наступне.
Позивач є власником квартири АДРЕСА_1 , що підтверджується договором дарування, укладеним 10.02.2017 року між нею та відповідачами, відповідно до якого останні подарували, а позивач прийняла в дар квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 40,1 кв.м., житловою площею 19,2 кв.м. Право власності позивача на даний об`єкт нерухомості було зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 10.02.2017р. /а.с. 4-5, 6/. Таким чином, позивач у встановленому законом порядку набула право власності на вказану квартиру.
Згідно з п. 11 договору дарування квартири, дарувальники зобов`язались знятися з реєстраційного обліку в ній до 10 березня 2017 року.
З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_5 та ОСОБА_3 зареєстровані в спірній квартирі /а.с. 16, 17/.
Конституцією (ст. АДРЕСА_2 ) та ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном, на власний розсуд вчиняти щодо свого майна будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб (ст.ст. 316, 317, 319, 321 ЦК України).
Гарантуючи захист права власності, закон надає власнику право вимагати усунення будь-яких порушень його права, хоч би ці порушення і не були поєднані з позбавленням володіння. Способи захисту права власності передбачені нормами ст.ст.16, 386, 391 ЦК України. Об`єктом власності особи може бути, зокрема, житло - житловий будинок, садиба, квартира (ст.ст. 379, 382 ЦК України).
Крім того, відповідно до ст. 150 ЖК України громадяни, які мають в приватній власності будинок (квартиру), користуються ним для особистого проживання і проживання членів їх сімей і мають право розпоряджатися цією власністю на свій розсуд.
Аналогічну норму містять також ст.ст. 383, 405 ЦК України.
Аналіз вищенаведених правових норм дає підстави для висновку про те, що право власника будинку (квартири) користуватись цим жилим приміщенням може виникнути та існувати лише за наявності права власності на квартиру в цієї особи.
Із припиненням права власності особи втрачається й похідне право користування жилим приміщенням.
Як вбачається з вищенаведеного, відповідачі користувались спірною квартирою як власники житла, при цьому вони втратили право власності, у тому числі і правомочча користування вказаним жилим приміщенням з моменту укладення договору дарування з позивачем. За таких обставин, відповідачі підлягають визнанню такими, що втратили право користування вказаною квартирою.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідачів на користь позивача підлягає стягненню судовий збір.
Керуючись ст.ст. 16, 316, 317, 319, 321, 383 ЦК України, ст.ст. 4, 5, 12, 76-81,83, 141, 223, 258, 259, 263-268, 280-282 ЦПК України, суд, -
Визнати ОСОБА_6 / ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстровану за адресою: АДРЕСА_3 , та ОСОБА_3 / ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстровану за адресою: АДРЕСА_3 / такими, що втратили право користування житлом, а саме: квартирою АДРЕСА_1 .
Стягнути з ОСОБА_2 / ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_3 , та ОСОБА_3 / ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_3 / на користь ОСОБА_1 / ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_4 / судові витрати зі сплати судового збору в загальній сумі 1536 (одна тисяча п`ятсот тридцять шість) грн. 80 коп.: по 768 (сімсот шістдесят вісім) грн. 40 коп. з кожного окремо.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Заочне рішення може бути оскаржене іншими особами до Сумського апеляційного суду через Шосткинський міськрайонний суду Сумської області шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржено відповідачем в апеляційному порядку.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом вказаних строків не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя Шосткинського міськрайонного суду
Сумської області А.Р.Курбанова