Справа № 589/3471/17
Провадження № 2/589/166/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 лютого 2019 року

Шосткинський міськрайонний суд Сумської області у складі:

головуючої судді - Курбанової А.Р.

за участю секретаря судового засідання - Нагорної Н.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Шостка цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до виконавчого комітету Миронівської сільської ради Шосткинського району Сумської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до Шосткинського міськрайонного суду Сумської області з позовом до виконавчого комітету Миронівської сільської ради Шосткинського району Сумської області про визначення додаткового строку в два місяці для прийняття спадщини за законом, що що відкрилася після смерті її бабусі ОСОБА_2. В обґрунтування позову посилалась на те, що 02 вересня 2007 року померла її бабуся ОСОБА_2, яка за своє життя мала право на земельну ділянку (пай) у розмірі 3,66 умовних кадастрових гектарів, яка знаходиться на території Миронівської сільської ради. ОСОБА_2 за життя склала заповіт, яким на випадок своєї смерті все належне їй майно заповіла сину (батьку позивача) ОСОБА_3, який з невідомих для позивача причин спадщину за заповітом не прийняв, а 05.04.2016 року останній помер. Спадкоємицею п`ятої черги за законом є позивач. Але позивач пропустила строк на звернення з заявою про прийняття спадщини, через те, що весь цей час вона вважала, що її батько - ОСОБА_3 прийняв спадщину за заповітом після смерті матері ОСОБА_2, про зворотнє дізналась лише згодом після смерті ОСОБА_3

В судове засідання позивач не з'явилась, надала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги просила задовольнити та судові витрати залишити за нею.

Відповідач, належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, правом на участь у судовому засіданні свого представника не скористався, подав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позов визнав.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до висновку про необхідність задоволення позовних вимог, з огляду на наступне.

Відповідно до частини 4 статті 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Позивач ОСОБА_1 (дошлюбне прізвище ОСОБА_3) є онукою ОСОБА_2. Факт родинних відносин між ними встановлений рішенням Шосткинського міськрайонного суду Сумської області від 18.09.2018р. у справі № 589/633/18, яке набрало законної сили, і має преюдиційне значення при вирішенні даного спору відповідно до ст. 82 ЦПК України (а.с. 52-53).

ОСОБА_2 померла 02 вересня 2007 року, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії 1-БП №069071 від 03.09.2007 року (а.с.7).

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина на належне їй за життя майно.

За життя ОСОБА_2 склала заповіт, зареєстрований в реєстрі за №9 (а.с.8), яким все своє майно заповіла сину ОСОБА_3.

З інформаційної довідки із спадкового реєстру від 22.12.2017р. вбачається, що після померлої 02 вересня 2007 року ОСОБА_2 спадкова справа не заводилась, спадкоємці, які б прийняли спадщину після смерті ОСОБА_2 відсутні (а.с.32-33). Відповідно до довідки виконавчого комітету Миронівської сільської ради № 1032 від 04.09.2017р. спадкодавець на час смерті проживала одна (а.с.13).

Згідно зі ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

В свою чергу, згідно зі ст. 1265 ЦК України у п'яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення.

Наведене у сукупності дозволяє суду дійти висновку, що позивач є спадкоємицею п'ятої черги після своєї баби ОСОБА_2

Нормою ч. 1 ст. 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців.

За змістом ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

У п. 24 постанови Пленуму N 7 від 30 травня 2008 року "Про судову практику у справах про спадкування" Верховний Суд України роз'яснив, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

У даному випадку суд приймає до уваги причину пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини через її необізнаність про те, що спадкоємець за заповітом не прийняв належну йому спадщину, і визнає її поважною.

Крім того, розглядаючи питання про можливість встановлення додаткового строку для прийняття спадщини суд бере до уваги те, що з заявою про відмову від спадщини в нотаріальну контору позивач не зверталась, а інших живих спадкоємців, які б прийняли спадщину після смерті ОСОБА_2, судом не встановлено.

Проаналізувавши заявлені позивачем позовні вимоги та обставини справи, суд вважає, що визнання відповідачем позову в даному випадку не суперечить вимогам закону та не порушує прав інших осіб, а відтак у суду є всі підстави для задоволення позову.

Враховуючи, що позивачем заявлено клопотання залишити судові витрати по справі за ним, суд залишає судові витрати за фактично понесеними.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 15, 16, 1220, 1223, 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст. ст. 4, 5, 12, 76-81, 83, 141, 206, 258, 259, 263-268 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити.

2. Визначити ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_1, РНОКПП НОМЕР_1, зареєстрованій за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2) додатковий строк в два місяці після набрання рішенням суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини за законом, яка відкрилась 02 вересня 2007 року після смерті ОСОБА_2.

Рішення може бути оскаржене до Сумського апеляційного суду через Шосткинський міськрайонний суд Сумської області шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його складення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Шосткинського міськрайонного суду

Сумської області ОСОБА_4