Справа № 709/1856/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 січня 2019 року смт. Чорнобай

Чорнобаївський районний суд Черкаської області у складі:

головуючого судді - Чубая В.В.,

за участі секретаря судового засідання - Кіян С.О.,

позивача - ОСОБА_1,

представника позивача - ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Чорнобаївського районного суду Черкаської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визнання права власності на 1/2 частину квартири, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернулася до Чорнобаївського районного суду Черкаської області з цивільним позовом до ОСОБА_3 (далі - відповідач) про визнання права власності на 1/2 частину квартири.

В обґрунтування позову зазначалося, що з 9 лютого 1973 року сторони перебувають у зареєстрованому шлюбі. В період шлюбу подружжям придбано квартиру АДРЕСА_1. Стверджуючи, що дане нерухоме майно набуте під час шлюбу, посилаючись на норми законодавства, що регулює шлюбно-сімейні відносини, позивач просила суд визнайти спірну квартиру спільною сумісною власністю подружжя та визнати за нею право власності на 1/2 її частину.

У судовому засіданні позивач та її представник позовні вимоги підтримали з підстав, викладених у позові, просили його задовольнити у повному обсязі, проти ухвалення заочного рішення не заперечували.

Відповідач у судове засідання не з'явився, про причини неявки до суду не повідомив, відзив на позовну заяву не подав, жодних заяв чи клопотань не надіслав. Про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с. 30).

Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не зявився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Виходячи з викладеного, суд на місці ухвалив проводити заочний розгляд справи.

Під час розгляду справи судом встановлені наступні обставини справи та визначені відповідно до них правовідносини.

9 лютого 1973 року сторони зареєстрували шлюб, що підтверджується копією свідоцтва про одруження серії ІІ-АГ № 045841 (а.с. 9).

Під час перебування у шлюбі відповідачем придбано у власність спірну чотирикімнатну квартиру АДРЕСА_1 загальною площею 73,2 кв.м, що підтверджується копією договору купівлі-продажу від 22 жовтня 1992 року, який посвідчено нотаріально та зареєстровано у реєстрі за № 1937 (а.с. 5).

Згідно з довідкою виконкому Чорнобаївської селищної ради Чорнобаївського району Черкаської області від 5 вересня 2018 року № 4659 вулицю Леніна в смт. Чорнобай перейменовано на вулицю Центральну на підставі розпорядження селищного голови від 18 лютого 2016 року

№ 11 (а.с. 11).

Шлюб між сторонами не розірвано, вони зареєстровані і проживають разом у спірній квартирі, що підтверджується довідкою виконкому Чорнобаївської селищної ради Чорнобаївського району Черкаської області від 5 вересня 2018 року № 4650 (а.с. 10).

Відповідно до ч. 1 ст. 69 СК України дружина і чоловік мають право на поділ майна, що належить їм на праві спільної сумісної власності, незалежно від розірвання шлюбу.

Таким чином перебування позивача і відповідача на даний час у зареєстрованому шлюбі не є перешкодою для розгляду справи по суті.

Згідно з ч. 1 ст. 58 Конституції України закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом'якшують або скасовують відповідальність особи.

У п. 1 Розділу VII "Прикінцеві положення" СК України цей Кодекс набрав чинності з

1 січня 2004 року.

Як встановлено судом спірне майно придбано до 2004 року, тобто до набрання чинності СК України, а тому при вирішенні справи необхідно застосовувати положення КпШС України, який був чинний на момент виникнення спірних правовідносин.

Відповідно до ч. 1 ст. 22 КпШС України майно, нажите подружжям за час шлюбу, є його спільною сумісною власністю. Кожен з подружжя має рівні права володіння, користування і розпорядження цим майном.

Згідно з ч. 1 ст. 28 КпШС України в разі поділу майна, яке є спільною сумісною власністю подружжя, їх частки визнаються рівними. В окремих випадках суд може відступити від начала рівності часток подружжя, враховуючи інтереси неповнолітніх дітей або інтереси одного з подружжя, що заслуговують на увагу.

З огляду на викладене суд дійшов висновку, що спірна квартира є спільним сумісним майном подружжя, оскільки нажита сторонами за час шлюбу, а тому підлягає поділу між ними у рівних частинах.

За таких обставин, на переконання суду, позовні вимоги підлягають до задоволення у повному обсязі.

На підставі викладеного вище, керуючись ст.ст. 259, 263-265 ЦПК України, суд -

в и р і ш и в:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про поділ спільного майна подружжя - задовольнити повністю.

Визнати спільною сумісною власністю ОСОБА_1, яка зареєстрована і проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_3, який зареєстрований і проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1, квартиру АДРЕСА_2.

Визнати за ОСОБА_1 та ОСОБА_3 право власності по 1/2 частині за кожним на квартиру АДРЕСА_3 обалсті, залишивши її в спільній сумісній власності ОСОБА_1 та ОСОБА_3.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Апеляційного суду Черкаської області.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасником справи до або через відповідний суд.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Суддя В.В. Чубай