пр. № 2/759/2976/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 січня 2019 року суддя Святошинського районного суду м. Києва Шум Л.М., розглянувши заяву представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1, ОСОБА_4 про відшкодування вартості безпідставно набутого майна, суд

В С Т А Н О В И В :

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 01.11.2018 р. матеріали справи були передані за підсутністю до Святошинського районного суду м. Києва.

27.12.2018 р. справа передана в порядку автоматизованого розподілу судді.

Ухвалою судді Святошинського районного суду м. Києва від 27.12.2018 р. відкрито провадження у справі, визначено проводити розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

14.01.2019 р. представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 подав до суду заяву про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін.

Вивчивши матеріали справи та заяву відповідача, суд дійшов наступного висновку.

У порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи та справи, що виникають з трудових відносин, справ незначної складоності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи, що передбачено частиною 4 статті 19 та частиною 1 статті 274 ЦПК України.

Згідно з приписами частини 5 статті 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

У відповідності до частини 5 статті 279 ЦПК України, за клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

За приписами частини 6 статті 279 ЦПК України, суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов: 1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

На підставі викладених норм, заява представника відповідача задоволенню не підлягає, оскільки не містить належних обгрунтувань того, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Як передбачає частина 8 статті 279 ЦПК України, при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків.

Принциповою відмінністю між спрощеним та загальним порядком розгляду справи у позовному провадженні є те, що, згідно з нормами статей 274-279 ЦПК України, не проводяться судові дебати та не здійснюється підготовче провадження у справі при спрощеному порядку.

При цьому законодавцем передбачено, що спрощене провадження може здійснюватися як без виклику (повідомлення) сторін, третіх осіб, так із їхнім викликом (повідомленням) у судове засідання, у якому, в такому випадку, може здійснюватися, зокрема, допит свідків.

Таким чином, прихожу до висновку про недоцільність зміни порядку розгляду справи із спрощеного на загальний.

Керуючись ст. ст. 19, 274 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и в :

У задоволенні заяви представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1, ОСОБА_4 про відшкодування вартості безпідставно набутого майна - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя :