Провадження № 2/263/2997/2019
УХВАЛА
про залишення позовної заяви без руху
13 листопада 2019 року м. Маріуполь
Суддя Жовтневого районного суду м. Маріуполя Донецької області Хараджа Н.В., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до Маріупольського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Донецької області про стягнення недоотриманих пенсійних витрат,
ВСТАНОВИЛА:
Позивач звернувся до суду з даним позовом, яким просить стягнути з відповідача на його користь грошові кошти набуті в порядку спадкування за період з 01.07.2015 року по 22.09.2018 року
Ознайомившись з вказаним позовом, приходжу до висновку, що він підлягає залишенню без руху на підставі наступного.
Відповідно до ч.4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Відповідно до п. 1.1. ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви фізичною особою або фізичною особою-підприємцем майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.
Стаття 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» встановлює прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2019 року у розмірі 1921 гривень.
Згідно ч.1 ст. 176 ЦПК України ціна позову у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку.
Однак в порушення зазначених вимог позивачем не вказано ціну позову, таким чином суд позбавлений можливості встановити розмір судового збору.
В той же час позивачем додано до позову клопотання про відстрочення сплати судового збору на підставі ст. 8 Закону України «Про судовий збір», посилаючись на відсутність доходів за 2018 рік.
Відповідно до п.1 ч.1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умови зокрема якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.
Аналіз судової практики дає підстави зробити висновок про те, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони.
Проте, на обґрунтування заявленого позивачкою клопотання про відстрочення сплати судового збору, останньою надано клопотання про звільнення від справи судового збору по адміністративній справі, в той час, як справа зареєстрована у цивільному провадженні, крім того в відомостях з державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утримання податків вказані лише розрахунки до І кварталу 2019 року.
Враховуючи відсутність достатніх та достовірних доказів тяжкого матеріального стану позивача, який не дозволяє йому сплатити встановлену законодавством ставку судового збору за подання до суду даного позову, клопотання останнього про відстрочення сплати судового збору є необґрунтованим, а тому задоволенню не підлягає
Таким чином, позивачу слід сплатити судовий збір. та квитанцію або інший документ, що підтверджує доплату судового збору, надати до суду, або ж надати суду докази тяжкого матеріального стану.
Позовна заява це офіційний документ, що відноситься до основного виду ділового мовлення. Крім чітко визначеного переліку необхідних відомостей, які мають бути в ній зазначені, вона має бути належним чином оформленою, мати доступний, зрозумілий та логічно послідовний виклад.
Так, в порушення вказаних вимог долучені до позовної заяви копії доказів не містять підпису позивача та дати такого засвідчення.
В роз`ясненнях, які містяться в Постанові Пленуму Верховного Суду України N 2 від 12.06.2009 р. «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» зазначено, що суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.
Пунктами 5, 8 частини 3статті 175 ЦПК України передбачено, що саме в позовній заяві зазначаються докази, що підтверджують кожну обставину, перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначенням доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності).
Подані позивачкою додатки до позовної заяви не відповідають вимогам статтей 175 та 177 ЦПК України, оскільки вони є неналежної та нечитаємої якості, копії документів зняті з копій, а не з оригіналів, а копія це точне відтворення оригіналу, який також, немає можливості прочитати, з вказаних підстав, відтак позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для подачі документів належної якості.
Відповідно до ст. 185 ЦК України ( в реакції від 15.12.2017 року) суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.
Таким чином, дану позовну заяву необхідно залишити без руху і надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків, інакше позовна заява буде вважатись неподаною і підлягатиме поверненню.
Керуючись ст.ст. 175,185 ЦПК України, суддя,
УХВАЛИЛА:
Позов ОСОБА_1 до Маріупольського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Донецької області про стягнення недоотриманих пенсійних витрат - залишити без руху.
Надати позивачу строк протягом 10 днів з дня отримання ухвали для усунення недоліків, зазначених у мотивувальній частині.
У випадку невиконання ухвали позовна заява буде вважатися не поданою та повернута позивачу.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.В. Хараджа