Справа № 635/8479/18
Провадження 2/635/1198/2019
20 червня 2019 року Харківський районний суд Харківської області в складі:
головуючого - судді - Шинкарчука Я. А.,
при секретарі судового засідання - Желізовій О.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт Покотилівка Харківського району Харківської області за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -
Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду із позовною заявою до ОСОБА_2 , в якій просить розірвати шлюб між нею та відповідачем, зареєстрований 07 листопада 2015 року Московським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 1646.
Позовні вимоги мотивуючи тим, що з відповідачем сімейні стосунки не склалися, кожен живе своїм життям. Відповідач інтересами та поглядами позивача не цікавиться. Дітей від шлюбу не мають. З червня 2016 року сторони разом не проживають, стосунки не підтримують, спільне господарство не ведуть. Між тим, від подачі заяви про розірвання шлюбу до Відділу державної реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції відповідач ухиляється, а тому вирішити питання у досудовому порядку позивач можливості не має.
Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 11 січня 2019 відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначене проведення підготовчого засідання.
На підставі ухвали Харківського районного суду Харківської області від 11 квітня 2019 року підготовче провадження закрито та справа призначена до розгляду по суті.
Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, надала до суду письмову заяву, в якій просить розглядати справу в її відсутність, у разі неявки відповідача не заперечує проти розгляду справи в заочному порядку, після розірвання шлюбу залишити їй прізвище « ОСОБА_1 », судові витрати по справі віднести на рахунок позивача. Крім того, в заяві зазначила, що сімейно - шлюбні відносини між ними припиненні з листопада 2017 року.
Відповідач ОСОБА_2 повторно не з`явився у судове засідання, про дату, час і місце судового засідання повідомлявся своєчасно і належним чином шляхом направлення судової повістки за зареєстрованим місцем проживання відповідно до відомостей, отриманих судом у порядку частини 6 статті 187 ЦПК України, причини не явки суду не повідомив. Відзив не надав. Будь яких заяв та клопотань від відповідача не надходило.
За загальним правилом частини першої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. При цьому відповідно до частини четвертої названої статті Кодексу у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
З огляду на це та враховуючи одночасне існування умов, перелічених у частині першій статті 280 ЦПК України, визнавши достатніми наявні в справі матеріали для встановлення прав і взаємовідносин сторін, суд за згодою позивача, наданою нею у письмовій заяві про розгляд справи без її участі, вважає за можливе розглянути справу за відсутності відповідача, який належно повідомлявся про судове засідання, у порядку заочного провадження з дотриманням встановлених законом вимог і постановити заочне рішення. В зв`язку з неявкою в судове засідання учасників справи, відповідно до частини 2 статті 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Розглянувши матеріали справи та докази в їх сукупності, суд приходить до наступних висновків.
Сторони перебувають у шлюбі, який зареєстрований 07 листопада 2015 року Московським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 1646, що підтверджується оригіналом свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 .
В зв`язку з реєстрацією шлюбу дошлюбне прізвище позивача « ОСОБА_1 » змінено на « ОСОБА_1 ».
Від даного шлюбу подружжя дітей не мають.
Відповідно до частини 1 статті 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає статті 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.
У відповідності із частиною 1 статті 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.
Позивач скористався даним правом та звернувся до суду з цим позовом і наполягає на розірванні шлюбу. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а позивач не має наміру зберегти шлюб з відповідачем.
У відповідності із положеннями частини 2 статті 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
З матеріалів справи вбачається, що позивач продовжувати шлюбні відносини не бажає, сімейно - шлюбні відносини припинені з листопада 2017 року, сім`я існує формально.
На підставі зазначеного, а також приймаючи до уваги пояснення позивача у позовній заяві, суд вважає, що причини, які спонукають наполягати на розірванні шлюбу, є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б її інтересам, що має істотне значення, внаслідок чого позов підлягає задоволенню.
Крім того, відповідно до статті 113 Сімейного кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище, таким чином прохання позивача про те, щоб після розірвання шлюбу надалі іменуватися прізвищем набутим під час реєстрації шлюбу « ОСОБА_1 » є законним та обґрунтованим, а тому підлягає задоволенню.
Згідно частини 2 статті 114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
Частиною 3 статті 115 Сімейного кодексу України передбачено, що документом, який засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.
Судові витрати зі сплати судового збору, що документально підтверджені, у розмірі 704, 80 гривень залишити за рахунок позивача .
Керуючись ст. ст. 19, 76, 81, 141, 247, 259, 263-265, 273, 280-284, 354 ЦПК України, суд, -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , зареєстрований 07 листопада 2015 року Московським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 1646 - розірвати.
Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 іменувати прізвищем набутим під час реєстрації шлюбу « ОСОБА_1 ».
Судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 704 (сімсот чотири) гривень 80 копійок залишити за рахунок позивача - ОСОБА_1 .
Роз`яснити сторонам, що у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
Документом, який засвідчує факт розірвання шлюбу судом є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.
Відповідачем протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення може бути подана письмова заява про перегляд заочного рішення відповідно до вимог ст. ст. 284-285 ЦПК України.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Заочне рішення може бути оскаржене позивачем в загальному порядку шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення або з дня складання повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.
До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Харківський районний суд Харківської області.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом зазначених строків, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційної скарги, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП - НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 ,
відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП - не відомий, зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 , фактичне місце проживання за адресою: АДРЕСА_3 .
Суддя - Я.А. Шинкарчук