Борівський районний суд Харківської області

справа: № 614/157/19
провадження: 2/614/55/19
категорія:

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н ЕМ У К Р А Ї Н И

28.02.2019 року

смт. Борова Борівського району Харківської області

справа № 614/157/19

Борівський районний суд Харківської області в складі судді Гуляєвої Г.М.,

розглянувши в підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1

до Богуславської сільської ради Борівського району Харківської області

про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини за законом

за участю учасників справи:

позивача: не зявилася,

від відповідача: не зявились

В С Т А Н О В И В :

1. Короткий зміст позовних вимог

11.02.2019 р. ОСОБА_1 звернулася до Борівського районного суду Харківської області з позовом до Богуславської сільської ради Борівського району Харківської області, в якому просила визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини за законом, яка відкрилася після смерті її матері ОСОБА_2 Мар?яни Михайлівни, яка померла 10 травня 2018 року, на 3 (три) місяці після набрання рішенням законної сили.

Позовні вимоги мотивовані наступними обставинами.

10 травня 2018 р. померла мати позивача ОСОБА_2 Мар?яна Михайлівна, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженка с. Н. Жари Брагинського району Гомельської області Республіка Білорусь. Місце проживання останньої на день смерті не встановлено, оскільки вона зловживала спиртними напоями та не мала постійного місця проживання.

Таким чином, місцем відкриття спадщини вважається місце знаходження нерухомого спадкового майна (ч. 2 ст. 1221 ЦК України).

Після смерті ОСОБА_2 залишилося спадкове майно: земельна ділянка, загальною площею 5,5748 га, кадастровий номер :01:004:0256, розташована на території Богуславської сільської ради Борівського району Харківської області.

Остання на випадок своєї смерті заповіту не залишила.

Згідно ст. 1261 ЦК України позивач є спадкоємицею першої черги за законом на майно померлої матері.

Постановою в.о. державного нотаріуса Борівської державної нотаріальної контори ОСОБА_3 від 19.01.2019 р. ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на частку в праві власності на вказану земельну ділянку. Однією з підстав, якими мотивована відмова нотаріуса, є те, що вона пропустила встановлений законодавством шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

ОСОБА_1 є інвалідом ІІІ групи по загальному захворюванню, що і стало причиною того, що вона пропустила строк для прийняття спадщини після своєї матері. Оскільки її мати зловживала спиртними напоями, не мала постійного місця проживання, вона в силу вад свого здоров?я не мала можливості дізнатися про її смерть. Крім того, позивач ніде не працює, отримує пенсію по інвалідності, в зв?язку з цим має тяжке матеріальне становище, що також стало перешкодою для подачі нотаріусу заяви про прийняття спадщини.

2. Позиції учасників справи

Ухвалою Борівського районного суду Харківської області від 12.02.2019 р. відкрито провадження по справі в порядку загального позовного провадження.

Станом на 28.02.2019 р. до Борівського районного суду Харківської області відзиву на вказану позовну заяву не надійшло.

В підготовче судове засідання позивач надала заяву про підтримання позовних вимог та розгляд справи за її відсутності.

Від представника Богуславської сільської ради Борівського району Харківської області надійшла заява про визнання позову та розгляд справи за його відсутності.

Суд вважає можливим розглянути справу у відсутності сторін, які заявили про розгляд справи за їх відсутності, на підставі наявних у справі матеріалів, без здійснення фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, що відповідає вимогам ч. 3 ст.211, ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Згідно ч. 3,4 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем, в порядку, встановленому ст. 206 цього Кодексу.

Згідно ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

3. Встановлені в судовому засіданні обставини справи

Відповідно до копії свідоцтва про народження серії ІІІ-ЛЮ № 275628 батьками ОСОБА_1 є ОСОБА_4 та ОСОБА_5 Мар?яна Михайлівна (а.с.7). ОСОБА_6 з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу із зазначенням відомостей про другого з подружжя № 4 підтверджується, що 19.06.1971 р. ОСОБА_2 уклала шлюб з ОСОБА_7 і змінила прізвище на «Розенман» (а.с.8). Згідно копії ОСОБА_6 з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про розірвання шлюбу № 5 шлюб між ОСОБА_7 та ОСОБА_8 був розірваний 11.11.1976 р., актовий запис № 217 (а.с.9). Відповідно до копії ОСОБА_6 з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу із зазначенням відомостей про другого з подружжя № 7 ОСОБА_8 11.12.1976 р. уклала шлюб з ОСОБА_5, та змінила прізвище на «Кравченко» (а.с.10). Рішенням Борівського районного суду Харківської області від 11.11.1996 р. шлюб між ОСОБА_4 та ОСОБА_9 розірваний, ОСОБА_9 змінила прізвище на «Сукач» (а.с.12), що також підтверджується копією свідоцтва про розірвання шлюбу серії І-ВЛ № 037481, копією повного ОСОБА_6 з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про розірвання шлюбу (а.с.13-14). З копії ОСОБА_6 з Державного земельного кадастру про земельну ділянку та Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об?єктів нерухомого майна щодо об?єкта нерухомого майна вбачається, що ОСОБА_2 на праві приватної власності належить земельна ділянка площею 5.5748 га, розташована на території Богуславської сільської ради Борівського району Харківської області, кадастровий номер :01:004:0256 (а.с.15-17). З копії свідоцтва про смерть серії І-ОК № 431483 вбачається, що ОСОБА_2 померла 10.05.2018 р. (а.с.19). ОСОБА_1 відмовлено в оформленні спадщини після смерті ОСОБА_2 в зв?язку з пропуском строку для прийняття спадщини та неналежним підтвердженням родинного зв?язку зі спадкодавцем (а.с.20).

4. Релевантні джерела права й акти їх застосування

Згідно ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до ст.1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно п.24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 р. «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України. ОСОБА_2 відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

5. Мотиви, з яких виходить суд при ухваленні рішення

Як вбачається із встановлених судом обставин, ОСОБА_2 є рідною матір?ю позивача, тобто в силу ст. 1261 ЦК України ОСОБА_1 являється спадкоємцем першої черги за законом на майно померлої.

Матеріалами справи встановлено, що після смерті матері позивача залишилося спадкове майно.

Суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними.

Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування.

За змістом пункту 1 статті 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Отже, право на справедливий судовий розгляд, закріплене в пункті 1 статті 6 Конвенції, необхідно розглядати як право на доступ до правосуддя.

Тобто Україна як учасниця Конвенції повинна створювати умови щодо забезпечення доступності правосуддя як загальновизнаного міжнародного стандарту справедливого судочинства.

Гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

Судом установлено, що шестимісячний строк подання позивачем заяви про прийняття спадщини після смерті рідної матері сплив 10 листопада 2018 року, а позов до суду ОСОБА_1 пред'явила 11 лютого 2019 року, тобто пропущений нею строк для подання заяви про прийняття спадщини є незначним.

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Принцип «пропорційності» тісно пов'язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід'ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв'язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Аналогічні правові висновки висловив Верховний Суд у постанові від 17.10.2018 року по справі № 681/203/17-ц.

Суд визнає поважними прични пропуску ОСОБА_1 строку для прийняття спадщини, а саме: тяжке матеріальне становище та хвороба.

Враховуючи принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав заявника в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд вважає за необхідне визначити позивачу додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті її рідної матері.

6. Висновки суду за результатами розгляду справи

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.81 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустила строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне позов задовольнити і визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

З урахуванням викладеного, керуючись ст.ст.12, 13, 81, 200, 206, ч. 3 ст. 211, ч. 2 ст. 247, 264, 265, 273, п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України, на підставі ст.ст.1261,1270,1272 Цивільного Кодексу України, суд,

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Богуславської сільської ради Борівського району Харківської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1, місце проживання: вул. Приоскільна, б. 2 с. Богуславка Борівського району Харківської області), додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини за законом, яка відкрилася після смерті її матері ОСОБА_2, яка померла 10 травня 2018 року, на 3 (три) місяці після набрання рішенням законної сили.

З текстом рішення можна ознайомитись в Єдиному державному реєстрі судових рішень за посиланням http://reyestr.court.gov.ua.

Рішення суду може бути оскаржене до Харківського апеляційного суду шляхом подачі в 30-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги через Борівський районний суд Харківської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Суддя Гуляєва Г. М.