Справа №463/7495/19
Провадження №2-с/463/74/19
У Х В А Л А

про повернення заяви про скасування судового наказу

08 листопада 2019 року суддя Личаківського районного суду м.Львова Грицко Р.Р., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу №2-н/463/634/19 від 27 вересня 2019 року про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги надані у квартиру АДРЕСА_1 за період з 01 вересня 2019 року по 31 липня 2019 року, -

в с т а н о в и в:

Личаківським районним судом м.Львова 27 вересня 2019 року видано судовий наказ про стягнення з ОСОБА_1 на користь ЛМКП "Львівтеплоенерго" заборгованості за надані житлово-комунальні послуги з централізованого опалення квартири АДРЕСА_1 за період з 01 вересня 2019 року по 31 липня 2019 року у розмірі 11067,03 гривень, інфляційні втрати у розмірі 776,03 гривень, 3 % річних в розмірі 406,43 гривень, а всього - 12249,49 гривень, а також судових витрат в розмірі 192,10 гривень.

07 листопада 2019 року боржник ОСОБА_1 подала заяву про скасування судового наказу від 27 вересня 2019 року у справі № 463/7495/19. Просить скасувати виданий судовий наказ та звільнити її від сплати судового збору, оскільки є людиною похилого віку, отримує лише пенсію та інших доходів немає. Вважає, що не сплата судового збору не є підставою для відмови у доступі до правосуддя. Відповідно до ч.1 ст.170 ЦПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу.

Оглянувши матеріали заяви вважаю, що таку слід повернути заявнику з наступних підстав.

Відповідно до п.п.1,3 ч.5 ст.170 ЦПК України до заяви про скасування судового наказу додається додається документ, що підтверджує сплату судового збору, клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч.3 ст.170 ЦПК України заява про скасування судового наказу має містити: найменування суду, до якого подається заява; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника для фізичних осіб - громадян України; ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) представника боржника, якщо заява подається представником, його місце проживання або місцезнаходження; наказ, що оспорюється; зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача.

Як вбачається з матеріалів заяви про скасування судового наказу така є неналежно оформленою, оскільки до неї не долучено оригінал платіжного документу про сплату судового збору за вимогу про скасування судового наказу. Крім цього, у заяві не зазначено інформацію про стягувача, зокрема: повне найменування, його місцезнаходження, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України. Відсутнє клопотання про поновлення строку для подання заяви про скасування судового наказу, оскільки судовий наказ видано 27 вересня 2019 року, а заява про його скасування подана 07 листопада 2019 року, тобто з пропуском 15-ти денного терміну на оскарження.

Слід зазначити, що правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір».

За подання до суду заяви про скасування судового наказу підлягає сплаті судовий збір відповідно до п.п.42 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» у розмірі 0,05 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно із ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті. Відповідно до частини першої цієї статті суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Боржник просить суд звільнити її від сплати судового збору. Клопотання обгрунтовує тим, що перебуває в скрутному матеріальному становищі та має статус пенсіонера, однак в підтвердження вказаних обставин не долучає жодного доказу.

Для вирішення питання про звільнення від сплати судового збору чи відстрочення сплати такого боржнику слід належними доказами довести, що він фінансово неспроможний сплатити судовий збір, тобто у нього відсутні достатні доходи. Таким доказом є довідка територіального органу Державної податкової служби про доходи за попередній календарний рік.

Крім того, суд роз`яснює боржнику, що обставини, пов`язані з відсутністю коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення від сплати судового збору, що відповідає статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливі для всіх учасників процесу.

Відповідно до ч.6 ст.170 ЦПК України, у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

Враховуючи наведене вище, приходжу до висновку, що подану заяву слід повернути заявнику.

Керуючись ст.ст.170, 260, 261 ЦПК України, суддя, -

п о с т а н о в и в:

заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу №2-н/463/634/19 від 27 вересня 2019 року про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги надані у квартиру АДРЕСА_1 за період з 01 вересня 2019 року по 31 липня 2019 року повернути заявнику.

Роз`яснити заявнику, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду після усунення недоліків, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання до Львівського апеляційного суду через Личаківський районний суд м. Львова.

Суддя Р.Р.Грицко