УХВАЛА

"28" листопада 2019 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Губської Я.В.,

при секретарі Савицької М.В.,

розглянувши в підготовчому судовому засіданні, в місті Харкові, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до арбітражного керуючого Корольова Вадима Вячеславовича, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи, що не заявляють самостійних вимог: Публічне акціонерне товариство «Банк Форум», КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації», приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Ємець Іван Олександрович про визнання торгів недійсними, визнання недійсним та скасування протоколу проведення аукціону, визнання недійсним договору, застосування наслідків недійсності правочину,-

В С Т А Н О В И В :

В провадженні суду перебуває вищезазначена цивільна справа, 24.10.2019 у даній справі, призначено підготовче судове засідання з викликом сторін.

25.04.2018 до суду подано та не розглянуто судом клопотання позивача ОСОБА_1 про застосування заходів процесуального примусу за невиконання процесуальних обов`язків.

У підготовче судове позивач не з`явився, належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи в підготовчому судовому засіданні, подав на адресу суду заяву про розгляд справи за її відсутності, представник позивача подав до суду заяву, в якій підтримує раніше подане до суду клопотання про застосування заходів процесуального примусу від 25.04.2018, просить провести підготовче судове засідання у їх відсутність та вирішити дане клопотання.

Відповідачі, треті особи в підготовче судове засідання не з`явилися, пояснень, клопотань до суду не подавали, повідомлені про час та місце розгляду справи в підготовчому судовому засіданні у встановленому законом порядку завчасно.

Суд, дослідивши заяву клопотання позивача ОСОБА_1 про застосування заходів процесуального примусу за невиконання процесуальних обов`язків, дійшов до наступного висновку.

Цивільне процесуальне законодавство містить застереження щодо заборони учасникам судового процесу зловживати наданими їм процесуальними правами.

Права та обов`язки учасників справи регламентовані ст.43 ЦПК України.

Відповідно до ч.1 ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ч.2 ст.44 ЦПК України залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: 1) подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення; 2) подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями; 3) подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер; 4) необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою; 5) укладення мирової угоди, спрямованої на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі.

З аналізу наведених норм вбачається, що зловживанням правами можуть бути визнані дії учасника процесу, які формально хоча й передбачені серед його повноважень та прав, однак здійснюються ним не з метою досягнення передбаченого законом процесуального результату, а з метою затягування чи взагалі перешкоджання розгляду справи.

Саме цей критерій є основним для кваліфікації дій особи як зловживання правами.

Згідно зі ст.144 ЦПК України одним із заходів процесуального примусу є штраф та попередження.

Відповідно до ч.1 ст.148 ЦПК України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі до від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках: 1) невиконання процесуальних обов`язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу; 2) зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству; 3) неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин; 4) невиконання ухвали про забезпечення позову або доказів, ненадання копії відзиву на позов, апеляційну чи касаційну скаргу, відповіді на відзив, заперечення іншому учаснику справи у встановлений судом строк; 5) порушення заборон, встановлених частиною дев`ятою статті 203 цього Кодексу.

Системний аналіз ст. ст. 44, 148 ЦПК України дає можливість зробити висновок, що визнання певних процесуальних дій зловживанням процесуальними правами можливе після того, як така процесуальна дія вчиняється і стає предметом судового розгляду після якого суд має право визнати подання скарги, заяви, клопотання зловживанням процесуальними правами та залишати такі без розгляду або ж повернути, застосувати заходи процесуального примусу, зокрема і у вигляді штрафу.

Обставин, які б вказували на те, що дії відповідача були спрямовані на шкоду правосуддю у справі відсутні.

Відповідно до ст.92 ЦПК України сторони, треті особи та їхні представники за їхньою згодою, в тому числі за власною ініціативою, якщо інше не встановлено цим Кодексом, можуть бути допитані як свідки про відомі їм обставини, що мають значення для справи.

Таким чином, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні заяви позивача.

Керуючись ст.ст. 91, 92, 93, 197,200, 255, 260-261 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні клопотання позивача ОСОБА_1 про застосування заходів процесуального примусу за невиконання процесуальних обов`язків - відмовити.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Суддя - Я.В.Губська