Справа №636/3862/19
Провадження №2/636/1865/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 листопада 2019 року м. Чугуїв

Чугуївський міський суд Харківської області у складі головуючого судді Дьоміної О.П., за участю секретаря судового засідання Шилової І.В., розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Чугуєві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до Чугуївського міського суду Харківської області з позовною заявою до ОСОБА_2 , в якій просить розірвати шлюб між ним та відповідачем, зареєстрований 09.12.2005 року Московським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис №1377.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що 09.12.2005 року Московським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції між ним та відповідачем зареєстровано шлюб, про що зроблено актовий запис №1377. Від даного шлюбу народилось дві дитини: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Причиною розірвання шлюбу ОСОБА_1 у позові зазначив те, що з часом стосунки з дружиною розладились, зникло взаєморозуміння та взаємоповага, стали частими сварки, вже тривалий час кожен живе окремим життям та своїми інтересами, фактично сім`я припинила своє існування. Сторони проживають окремо, спільне господарство не ведуть, майновий спір не виник, утримання дітей здійснюється за взаємною згодою. Позивач вважає, що примирення та збереження шлюбу суперечить інтересам сторін та їх дітей.

Представник позивача та відповідачка в судове засідання надали заяви про розгляд справи без їх участі, просили ухвалити рішення у підготовчому судовому засіданні. Представник позивача (договір надання правової допомоги від 29.08.2019 року, ордер серія ХВ № від 11.11.2019 року) - підтримала позовні вимоги, відповідач не заперечувала проти задоволення позову.

Згідно з ч. 3 ст. 211 ЦПК України, особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності.

Відповідно до ч. 1 та ч. 4 ст. 206 ЦПК України, відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Частиною 3 ст. 200 ЦПК України передбачено, що у випадку визнання позову відповідачем за результатами підготовчого судового засідання суд ухвалює рішення.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи судом встановлено, що 09.12.2005 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 укладено шлюб, який зареєстрований Московським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис №1377, про що 23.07.2019 року повторно видано Свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_1 (а.с.10). Від даного шлюбу сторони мають двох неповнолітніх дітей.

З матеріалів справи вбачається, що родина фактично розпалась, сторони шлюбно-сімейні відносини не підтримують, спільне господарство не ведуть, майнова суперечка не виникла, з приводу проживання дітей досягнута згода, тому суд дійшов висновку про те, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить їх інтересам та інтересам дітей, у зв`язку із чим визнає причину розірвання шлюбу поважною і розриває шлюб між сторонами без вжиття заходів щодо примирення.

Згідно зі ст. 24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст. 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

Відповідно до ч. 3 ст. 105 СК України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Згідно зі ст. 110 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Оскільки відповідач при реєстрації шлюбу змінила прізвище, вона має право після розірвання шлюбу далі іменуватися прізвищем « ОСОБА_5 ».

Частиною 2 ст. 114 СК України встановлено, що у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

На підставі вищевикладеного, суд вважає, що шлюб підлягає розірванню.

Задовольняючи позов про розірвання шлюбу, суд виходить з того, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Причини, що спонукають позивача наполягати на розірванні шлюбу є обґрунтованими.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 4, 10-12, 76-80, 200, 206, 211, 258, 259, 263-265, 352, 354 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрований 09.12.2005 року Московським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис №1377.

Рішення може бути оскаржене до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги на рішення суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя О.П. Дьоміна