Справа № 589/4780/17
Провадження № 2/589/144/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 лютого 2019 року

Шосткинський міськрайонний суд Сумської області у складі:

головуючого судді Курбанової А.Р.,

за участю секретаря судового засідання Ніколаєнко В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Шостка цивільну справу за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,-

ВСТАНОВИВ:

04 грудня 2017 року ОСОБА_1, ОСОБА_2 звернулись до суду з позовною заявою до ОСОБА_3 про визнання відповідача такою, що втратила право користування житлом, а саме: квартирою № 118 у будинку № 6-а по вул. Студентська у м. Шостка Сумської області. В обґрунтування позову зазначають, що відповідач є колишньою дружиною ОСОБА_2 та більше року в спірній квартирі не проживає. Посилаючись на те, що реєстрація відповідача створює перешкоди позивачам у реалізації їх права власності, позивачі звернулись до суду із даним позовом.

В судовому засіданні 12.02.2019р. позивач ОСОБА_1 позовні вимоги підтримала, не заперечувала проти розгляду справи в заочному порядку. Після оголошення перерви остання в судове засідання не зявилась, подала заяву про розгляд справи за її відсутності.

Позивач ОСОБА_2 в судове засідання не зявився, в матеріалах справи наявна його заява про розгляд справи за його відсутності, також в цій заяві зазначив, що позовні вимоги він підтримує.

Відповідач, належним чином повідомлена про час та місце розгляду справи, у судове засідання повторно не з'явилась, причини неявки суду не повідомила, із заявою про розгляд справи у її відсутності до суду не зверталась, відзиву не надала.

З урахуванням викладеного, в судовому засіданні 12 лютого 2019 року ухвалою Шосткинського міськрайонного суду Сумської області у відповідності із ч. 4 ст. 223, 280, 281 ЦПК України постановлено провести заочний розгляд справи.

Заслухавши позивача, дослідивши обставини та факти, якими обґрунтовуються вимоги, перевіривши їх доказами, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Позивачі є співвласниками квартири АДРЕСА_1, що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло від 25.04.1994р. /а.с. 10/.

Згідно з довідкою про реєстрацію місця проживання, виданою КП ПВО «Енергія» від 23.11.2017р. у квартирі АДРЕСА_1, крім ОСОБА_2, зареєстровані також: ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2 /а.с.11/.

Допитані в судовому засіданні свідки ОСОБА_5 та ОСОБА_6, сусідки сторін, кожна окремо, пояснили, що більше року відповідач у квартирі, що належить позивачам, не проживає та її речі в спірному житлі відсутні. Наведені покази свідків узгоджуються із наявним у справі актом про відсутність відповідача за місцем реєстрації /а.с. 12/.

Крім того, наразі шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 розірваний /а.с. 9/.

Конституцією (ст. 41) та ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном, на власний розсуд вчиняти щодо свого майна будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб (ст.ст. 316, 317, 319, 321 ЦК України).

У пункті 33 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 07.02.2014 № 5 «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» зазначено, що відповідно до положень статей 391, 396 ЦК позов про усунення порушень права, не пов'язаних із позбавленням володіння, підлягає задоволенню у разі, якщо позивач доведе, що він є власником або особою, яка володіє майном з підстави, передбаченої законом або договором, і що діями відповідача, не пов'язаними з позбавленням володіння, порушується його право власності (законного володіння).

Гарантуючи захист права власності, закон надає власнику право вимагати усунення будь-яких порушень його права, хоч би ці порушення і не були поєднані з позбавленням володіння. Способи захисту права власності передбачені нормами ст.ст. 16, 386, 391 ЦК України. Обєктом власності особи може бути, зокрема, житло - житловий будинок, садиба, квартира (ст.ст. 379, 382 ЦК України).

Відповідно до ст. 150 ЖК України громадяни, які мають в приватній власності будинок (квартиру), користуються ним для особистого проживання і проживання членів їх сімей і мають право розпоряджатися цією власністю на свій розсуд.

Аналогічну норму містять також ст.ст. 383, 405 ЦК України.

З встановлених фактів вбачається, що спірні правовідносини між сторонами врегульовані наведеними вимогами Закону та частиною 2 статті 405 ЦК України, відповідно до положень якої, член сім'ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.

При цьому, цивільне законодавство не передбачає збереження права користування житлом за громадянами, які хоча і правомірно вселилися у спірну квартиру власника, але на час розгляду справи не є членом його сім ї.

З огляду на те, що судом установлено, що відповідач не проживає за місцем реєстрації у квартирі АДРЕСА_1 понад рік, при цьому перешкод у її проживанні за місцем реєстрації чи інших поважних причин невикористання відповідачем свого права користування спірним житловим приміщенням не було, а в подальшому вона взагалі втратила статус члена сім'ї власника житла, з наявністю якого існувало відповідне сервітутне право, суд дійшов висновку, що відповідач ОСОБА_3 втратила право користування жилим приміщенням. З огляду на наведене, позов підлягає задоволенню.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивачів підлягає стягненню судовий збір в сумі 640 грн. 00 коп.

Керуючись ст.ст. 16, 316, 317, 319, 321, ч. 2 ст. 405, 406 ЦК України, ст.ст. 4, 5, 12, 76-81,83, 141, 223, 258, 259, 263-268, 280-282 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 /ІНФОРМАЦІЯ_3, зареєстрованої за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_4, РНОКПП / та ОСОБА_7 /ІНФОРМАЦІЯ_5, зареєстрованого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_6, РНОКПП /- задовольнити.

Визнати ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, такою, що втратила право користування квартирою № 118 у будинку № 6-а по вул. Студентська у м. Шостка Сумської області.

Стягнути з ОСОБА_3 /ІНФОРМАЦІЯ_1, зареєстрованої за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_6 / на користь ОСОБА_1 /ІНФОРМАЦІЯ_3, зареєстрованої за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_4, РНОКПП / судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 320 (триста двадцять) грн. 00 коп.

Стягнути з ОСОБА_3 /ІНФОРМАЦІЯ_1, зареєстрованої за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_6 / на користь ОСОБА_7 /ІНФОРМАЦІЯ_5, зареєстрованого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_6, РНОКПП / судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 320 (триста двадцять) грн. 00 коп.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Заочне рішення може бути оскаржене іншими особами до Сумського апеляційного суду через Шосткинський міськрайонний суду Сумської області шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржено відповідачем в апеляційному порядку.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом вказаних строків не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя Шосткинського міськрайонного суду

Сумської області ОСОБА_8