Справа №442/7089/19
Провадження №2/442/1815/2019
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

З а о ч н е

29 листопада 2019 року Дрогобицький міськрайонний суд Львівської області в складі:

головуючої судді - Курус Р.І.,

з участю секретаря судового засідання - Тацишин Г.Б.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дрогобичі в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,-

в с т а н о в и в:

09.10.2019 року позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить визнати відповідача такою, що втратила право користування житловим приміщенням, а саме буд. АДРЕСА_1 .

В обґрунтування позову посилається на те, що він є власником 62/100 ідеальних частки житлового будинку АДРЕСА_1 . Однак, окрім нього в даному будинку ще зареєстрована відповідач ОСОБА_3 , яка є його колишньою дружиною. В серпні 2013 року його колишня дружина виїхала з України та на даний час проживає в Російській Федерації. З того часу він жодних відносин із нею не підтримує, з серпня 2013 року відповідач жодного разу не з`являлась за місцем реєстрації. Враховуючи те, що факт реєстрації відповідача в його будинку створює йому перешкоди в користуванні та розпорядженні своїм майном, витраті додаткових коштів на оплату комунальних послуг, а тому змушений був звернутись з даним позовом до суду який просить задовольнити.

10.10.2019 року направлено запит до Відділу АДР Головного управління Державної міграційної служби України у Львівській області щодо реєстрації місця проживання відповідача ОСОБА_3 , що містяться в картотеці реєстраційного обліку, відповідь на який судом отримано 29.10.2019 року.

Ухвалою від 10.10.2019 року в зазначеній справі відкрито провадження та постановлено розглядати дану справу в порядку спрощеного провадження з викликом сторін в судове засідання 07.11.2019 року, встановлено відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву та пред`явлення зустрічного позову. Також позивачу встановлено п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, а відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення.

07.11.2019 року розгляд справи відкладено у звязку з неявкою відповідача та відсутністю даних про її належне повідомлення про дату, час і місце судового засідання на 29.11.2019 року.

Сторони в судове засідання не з`явились.

Позивач ОСОБА_4 подав заяву про розгляд справи у його відсутності, заявлені ним вимоги підтримав в повному обсязі, не заперечив проти ухвалення заочного рішення, просить суд позов задовольнити.

Відповідач ОСОБА_3 була повідомлена за встановленою згідно вимог п. 2 ч. 7 ст. 128 ЦПК України адресою місця проживання, зареєстрованою у встановленому законом порядку та шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті Дрогобицького міськрайонного суду. Однак, на розгляд справи відповідач не з`явилась без поважних причин та не повідомила суд про причини неявки, відзиву (заперечень) проти позову не подала. При таких обставинах суд визнав неявку відповідача неповажною та розглянув справу у її відсутності, ухваливши про заочний розгляд справи.

Небажання відповідача надавати докази в обґрунтування своїх заперечень проти позову, зокрема з причини ухилення від участі в судових засіданнях, дає суду право при заочному розгляді справи обмежитися доказами, наданими позивачем, що повністю відповідає положенням ч. 1 ст. 280 ЦПК України.

Оскільки учасники справи в судове засідання не з`явились, а відтак відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини.

Вимогами ст. ст. 13, 81ЦПК України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом. При цьому, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Позивачу ОСОБА_4 на праві приватної спільної часткової власності належить 62/100 ідеальних частки житлового будинку АДРЕСА_1 , що підтверджується договором дарування житлового будинку серії ВКА № 830225 від 17.10.2007 року, посвідченого приватним нотаріусом Дрогобицького районного нотаріального округу Манзілевською Т.С.та Витягомпро реєстрацію права власності на нерухоме майно №16510716 від 02.11.2007 року, а.с. 15-19.

Згідно будинкової книги житлового будинку АДРЕСА_1 , а саме розділу № IV «Прописка» вбачається, що у даному будинку окрім позивача числиться зареєстровано відповідач ОСОБА_3 , що також підтверджується довідкою виданою КП «ЖЕО» Дрогобицької міської ради Львівської області за № 2480 від 13.09.2019 року, а.с. 11-14.

Відповідно до свідоцтва про розірвання шлюбу серії НОМЕР_1 від 06.08.2013 року, виданого відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Дрогобичу реєстраційної служби Дрогобицького міськрайонного управління юстиції у Львівській області вбачається, що 06.08.2013 року позивач ОСОБА_4 розірвав шлюб з відповідачем ОСОБА_3 , а.с. 6.

Згідно зі ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.

Статтею 383 ЦК України визначено, що власник житлового будинку має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім`ї, інших осіб.

Частиною 1 ст. 156 ЖК України визначено, що члени сім`ї власника жилого будинку (квартири), які проживають разом з ним у будинку (квартирі), що йому належить, користуються жилим приміщенням нарівні з власником будинку (квартири), якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням.

Як роз`яснив Верховний Суд України, право члена сім`ї власника жилого будинку (квартири), який не є співвласником, на користування цим будинком (квартирою) згідно зі ст. 156 ЖК України обумовлене наявністю сімейних відносин із власником і спільним із ним проживанням у даному будинку (квартирі). Виходячи з цього особа може бути визнана такою, що втратила право користування жилим приміщенням у належному власникові жилому будинку (квартирі), якщо вона вийшла зі складу сім`ї останнього і перейшла проживати в інше місце.

Крім того, згідно з ч. 1 ст. 405 ЦК України члени сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік.

Із актів № 108 від 03.06.2019 року та № 156 від 09.09.2019 року про відсутність (не проживання) особи за місцем реєстрації, складених комісією КП «Управитель «ЖЕО»» Дрогобицької міської ради Львівської області за участю сусідів вбачається, що ОСОБА_3 у будинку АДРЕСА_1 не проживає з 2013 року і по час обстеження. Остання є зареєстрованою в даній квартирі, але ніякої участі в утриманні житла не приймає, особистих її речей або речей повсякденного використання у будинку немає, а.с.20-21.

В матеріалах цивільної справи відсутні докази на підтвердження поважності причин відсутності відповідача ОСОБА_3 у будинку, що належить на праві приватної спільної часткової власності позивачу.

Таким чином, оцінюючи зібрані по справі докази, суд приходить до переконання, що оскільки відповідач ОСОБА_3 не проживає у житлі позивача понад встановлені законом строки, добровільно це житло залишила, не користується ним, не несе витрат по його утриманню, а тому її слід визнати такою, що втратила право користування спірним житловим приміщенням.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст.10, 12, 13, 81, 258, 263-265, 268, 280 ЦПК України, суд,-

в и р і ш и в:

Позов задовольнити.

Визнати ОСОБА_5 такою, що втратила право користування житловим приміщенням, а саме будинком АДРЕСА_1 .

Апеляційну скаргу на рішення суду може бути подано до Львівського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Позивач: ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН - НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 .

Повне судове рішення складено 29 листопада 2019 року.

Головуюча суддя Курус Р.І.