Справа № 523/9653/16-ц
Провадження №2/523/411/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"01" березня 2019 р. Суворовський районний суд міста ОСОБА_1 в складі:

головуючого судді - Бузовського В. В.,

при секретарі - Петровської О.П.,

за участі:

представника позивача ОСОБА_1,

представника відповідача ОСОБА_2,

представника третьої особи ОСОБА_3 ОСОБА_4

представника третьої особи ОСОБА_5 ОСОБА_6,

представника третьої особи ОСОБА_7 ОСОБА_8

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в м. Одесі в порядку загального позовного провадження заяву представника ОСОБА_9 про призначення додаткової експертизи по цивільній справі за позовом ОСОБА_9 до Комунальної установи «Одеська обласна клінічна лікарня», треті особи ОСОБА_10, ОСОБА_3, ОСОБА_5 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, -

встановив:

В провадженні суду знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_9 до Комунальної установи «Одеська обласна клінічна лікарня», треті особи ОСОБА_10, ОСОБА_3, ОСОБА_5 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди.

Представник позивачки звернувся з клопотанням про призначення додаткової експертизи. В обґрунтування вимог представник позивача посилався на те, що відповідно до висновку експерта, експертом не надані повні відповіді на перше та друге питання.

Представник відповідача заперечував проти призначення додаткової експертизи та пояснив, що надані повні відповіді на питання.

Представники третіх осіб заперечували проти призначення додаткової експертизи та підтримали представника відповідача.

Так встановлено, що 29 липня 2018 року Харківським обласним бюро судово-медичних експертиз було проведено експертизу та у висновку експерта №208-КЕ/2017/пп судово-медична експертна комісія відповіла на всі питання та надійшла до наступних висновків:

Питання №1,2,6: «У звязку з чим наступила смерть хворої ОСОБА_11 15.12.2015р. в КУ ООКЛ?» «Що стало причиною смерті ОСОБА_11 15.12.2015р. - загальний стан здоров'я померлої або надання медичної допомоги працівниками КУ «ООКЛ?» «Чи належним чином були анестезіологічне забезпечення та реанімаційні заходи?»

Відповіді: Згідно даним медичної документації, у ОСОБА_11 мало місце хронічне захворювання опорно-рухового апарату - двобічний диспластичний коксартроз... Характер захворювання у ОСОБА_11 порушення функції опори і пересування, яке супроводжувалося стійким больовим синдромом, в цілому, зявилися обґрунтованими підставами щодо проведення планової хірургічної операції - ендопротезування, якому передувало її повне передопераційне обстеження. Корегування патології опорно-рухового апарату, яка існувала у ОСОБА_11 на сучасному етапі можливо тільки хірургічним шляхом; при цьому вік хворої не виключав застосування найпоширенішого методу лікування - «тотального безцементного ендопротезування» лівого кульшового суглобу, тому лікувальна тактика була обрана лікарями «Одеської обласної клінічної лікарні» правильно із застосуванням стандартного якісного матеріалу для ендопротезування.

Згідно даним медичної карти №30520 стаціонарного хворого ортопедо-травматологічного відділення Одеської ОКЛ, на клінічному розборі, проведеному 14.12.2015р., хвора підготовлювалася до операції: надавалася антибактеріальна терапія та терапія по профілактиці тромбоемболічних ускладнень. Про обєм та існування можливих ускладнень оперативного втручання, а також оперативного ризику, хвора була попереджена, про що свідчить інформована добровільна згода пацієнта від 14.12.2015р. на проведення діагностичних заходів методів обезболювання та запланованої операції за підписом лікаря ОСОБА_12 та пацієнта ОСОБА_11 Вибір методу анестезії являвся правильним та таким, що відповідав клінічним протоколам за спеціальністю «ортопедія і травматологія», а також уніфікованим міжнародним протоколам. Анестезіологічне забезпечення та контроль за життєвими показниками під час проведення хірургічної операції 15.12.2015р. (09.40-12.20) були на належному рівні, але комісія експертів звертає увагу на наступне:

-як під час операції, так і після її завершення, не була виявлена причина падіння гемоглобіну та артеріального тиску. Тяжкий стан хворої з нестабільними показниками гемодинаміки передбачав її переведення у відділення інтенсивної терапії з проведенням всіх заходів, спрямованих на відновлення вмісту гемоглобіну крові, стабілізацією артеріального тиску та подальшого негативного виявлення причини цього ускладнення, - загальний обєм інтраопераційного переливання розчинів альбуміну, еритроцитарної маси, розчинів кристалоїдів і плазми крові, який надавався хворій, в цілому відповідав прогнозованому обєму крововтрати, який був вказаний в передопераційному епікризі (800 мл і більше).

Однак в даному випадку заготовлена до операції кількість еритроцитарної маси була недостатньою для компенсації обєму крововтрати, який непередбачено виник під час хірургічного втручання і призвів у ОСОБА_11 в ранній післяопераційний період до поступового розвитку геморагічного шоку та повязаних із цим гемодинамічних порушень. Слід зазначити, що вік ОСОБА_11 та існуючі в неї супутні хронічні захворювання сердцево-судинної системи також не сприяли адекватному розгорненню компенсаторних механізмів.

Реанімаційні заходи, яких потребувала хвора ОСОБА_11 згідно із станом, надавалися лікарями Одеської ОКЛ в повному обсязі, що підтверджується тимчасовим відновленням серцевої діяльності, але 15.12.2015р. о 14.50 год. було констатовано біологічну смерть хворої, як наслідок невідновленого критичного обєму крововтрати.

Аналізуючи надані матеріали, макро- і мікроскопічні дані з дослідницької частини «Висновку експерта» №1241-4010-2015, які були отримані в ході первинної судово- медичної експертизи трупу ОСОБА_11, дані протоколу операції №382, а також результати експертиз гістологічного архіву, комісія експертів вважає, що в ході проведення хірургічного втручання 15.12.2015р. непередбачено виникла внутрішня кровотеча в порожнину малого тазу з крововиливами в прилеглі мякі тканини, що призвело до розвитку незворотного гіповолемічного шоку, який і обумовив настання смерті ОСОБА_11

Питання №4: «Чи допускається за стандартною методикою операції з ендопротезування тазостегнового суглобу вихід металевих шурупів для кріплення чашки ендопротезу та кісткового трансплантату за межі внутрішньої пластинки кістки та проникнення їх в підвздошно-поперековий мяз? Якщо допускається, зазначити, на яку відстань допускається вихід шурупів, та яку відстань фактично вийшли шурупи, у даному випадку у померлої ОСОБА_11?»

Відповідь: За стандартною методикою оперативного втручання з ендопротезування кульшового суглобу при формуванні суглобової поверхні і для забезпечення щільного кріплення чашки ендопротезу лікар намагається зафіксувати металеві елементи кріплення в найбільш товстій ділянці кістки, що передбачає їх занурення під певним кутом в її губчастий шар - тобто в її найширшу ділянку. З метою більш якісної і стабільної фіксації ацетабулярного компоненту ендопротеза (наприклад, вразі існування у пацієнта остеопорозу) у хірургів виникає необхідність у проведенні гвинтів через обидва кортикальні шари (зовнішній та внутрішній) тазової кістки, що допускає проникнення частини гвинтів в порожнину малого тазу. Обмежень в максимально допустимій довжині фіксуючих гвинтів, яка може вистояти в порожнину малого тазу та являтися безпечною, в існуючих сучасних протоколах лікування не передбачено. В кожному разі дане питання вирішується хірургом індивідуально і залежить від конкретного клінічного випадку.

Питання №7,9,10: «Чи є між настанням смерті ОСОБА_11 та наданою їй медичною допомогою прямий причинний зв'язок?» «Чи могли мати місце пошкодження мязів та сосудів у хворої ОСОБА_11 при підготовці хірургами отворів для введення шурупів при проведенні пластики віртлужної впадини під час ендопротезування кульшового суглобу, яке відбувалося 15.12.2015р.?» «Чи могло пошкодження мязів і сосудів хворої ОСОБА_11 стати причиною крововтрати та як наслідок цього настанням смерті?»

Відповідь: Різке погіршення показників гемодинаміки у ОСОБА_11 в ході оперативного втручання 15.12.2015, що було зафіксовано в листі знеболювання, вказувало на клінічні прояви крововтрати, яка вірогідніше, була обумовлена ушкодженням дрібних внутрішньо-мязових судин малого тазу. Так згідно даним дослідницької частини, викладеним в «Акті судово-медичного дослідження» №747, при дослідженні органокомплексу тазу і стегнової кістки, вилучених від трупу ОСОБА_11 визначена експертом довжина частин виступаючих в малий таз шурупів складає 1,3 см, 0,7см, 1,0см та 2,0см, що в цілому не може розглядатися як порушення при даному виді оперативного втручання.

Зміни, які були виявлені при медико-криміналістичному дослідженні органокомплексу, вилученого від трупа ОСОБА_11Д (з «Акту судово-медичного дослідження» №747), а саме - гіпертрофія клубово-поперекового мязу з атиповим розростанням гілочок клубово-поперекової артерії і атиповим розташуванням кровоносних судин, були обєктивно непередбаченими для хірурга, який проводив оперативне втручання. Прихована (скрита) кровотеча проявила себе при моніторингу стану хворої під час операції у вигляді зниження артеріального тиску та падіння вмісту гемоглобіну крові. Дистанційне порушення цілості дрібних судин не було своєчасно виявлено лікарями обєктивно через непрозорість кісткових структур в купі із подальшою недостатньо повною інтерпретацією лікарями показників гемодинаміки, що призвело до непередбачуваного та критичного обєму крововтрати.

Анатомічні особливості реґіонарного кровопостачання даної області тіла при певному збігу обставин можуть обумовити достатньо великий обєм внутрішньої кровотечі, навіть у разі порушення цілості невеликої за калібром кровоносної судини. За даними світової медичної практики на долю саме даного виду ендопротезування при дисплазїї кульшового суглоба приходиться 1-2% ускладнень, включаючи і смертельні випадки.

Таким чином, суд приходить дог висновку, що у Висновку експерта № 208-КЕ/2017/пп від 29.07.2018 року надані вмотивовані та конкретні відповіді на всі поставлені питання, з обґрунтуванням як в дослідницькій, так і заключній частині експертизи, що є підставою для відмови в задоволенні заяви про призначення додаткової експертизи.

Керуючись ст. ст. 113, 259, 268, 353 ЦПК України суд, -

ВИРІШИВ:

В заяві ОСОБА_9 про призначення додаткової експертизи по цивільній справі за позовом ОСОБА_9 до Комунальної установи «Одеська обласна клінічна лікарня», треті особи ОСОБА_10, ОСОБА_3, ОСОБА_5 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала проголошена 01.03.2019 року.

Ухвала про відмову в призначенні додаткової експертизи оскарженню не підлягає.

Заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя: