У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 лютого 2019 року місто Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі:

головуючого - судді Ларіонової Н.М.,

при секретарі судового засідання Мариненко Я.С.,

за участю: відповідача-1 - ОСОБА_9 .,

відповідача-2 - ОСОБА_2 ,

представника відповідача-2 - адвоката Писаренка А.М.,

третьої особи-2 ОСОБА_3 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі районного суду в м. Києві клопотання представника відповідача-2 - адвоката Писаренка А.М. про залишення позову без розгляду та матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_6 , ОСОБА_3 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Затварницька Інна Петрівна про визнання недійсним договору купівлі-продажу, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до районного суду із позовною заявою, в якій просить визнати недійсним договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 , укладений між відповідачами 25.03.2017 р. та посвідчений приватним нотаріусом ККМНО Затварницькою І.П. за реєстром № 346.

Ухвалою від 29.01.2018 р. відкрито провадження у справі № 758/16083/17 за вказаним позовом з призначенням розгляду в порядку загального позовного провадження.

Позивач в підготовче засідання повторно не з'явився, про час ті місце розгляду справи повідомлявся у встановленому законом порядку, про причини неявки суд не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутності не подавав.

Представник позивача - адвокат Горбовий В.А. , будучи повідомленим про час та місце розгляду справи у встановленому законом порядку, повторно не з'явився, через канцелярію суду подав клопотання про відкладення розгляду в зв'язку із зайнятістю в судовому засіданні у Малиновському районному суді м.Одеси та хворобою позивача.

Представник відповідача-2 - адвокат Писаренко А.М. в судовому засіданні просив залишити вищевказаний позов, посилаючись на те, що це вже є повторною неявкою сторони позивача, а сторона відповідача постійно з'являється в судове засідання. При цьому заперечував проти клопотання третьої особи-2 ОСОБА_3 .

Відповідачі в судовому засіданні підтримали позицію адвоката Писаренка А.М., мотивуючи тим, що вони постійно з'являються в судове засідання, а сторона позивача не з'являється.

Третя особа-2 ОСОБА_3 в судовому засіданні просив відкласти судове засідання, посилаючись на те, що позивач, який є його батьком, захворів, а його представник - адвокат Горбовий В.А. зайнятий в іншому процесі.

Треті особи - ОСОБА_6 та ПН КМНО Затварницька І.П. в судове засідання не з'явились, про час та місце розгляду справи повідомлялись відповідно до вимог закону, про причини неявки суд не повідомлено.

Вислухавши учасників судового процесу, вивчивши матеріали справи, суд дійшов таких висновків.

Як вбачається з матеріалів справи, в судовому засіданні 12.11.2018 р. позивач просив відкласти розгляд справи через неявку його представника - фахівця в галузі права, в зв'язку з чим розгляд справи було відкладено на 08.02.2019 р.

В судове засідання 08.02.2019 р. позивач та його представник не з*явились, про дату та час розгляду справи повідомлений належним чином, про що свідчить розписка позивача та клопотання представника позивача про відкладення.

Приписами частини 1 статті 4 ЦПК України (2017 р.) визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Статтею 223 ЦПК України визначено наслідки неявки в судове засідання особи, яка бере участь у справі, в тому числі позивача.

Зокрема частиною 5 статті 223 ЦПК України передбачено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез'явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно із п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання та від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його не з'явлення не перешкоджає розгляду справи.

Аналіз наведених положень закону приводить до висновку, що право суду на залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України, можливе лише за відсутності заяви позивача про розгляд справи без його участі, і його нез'явлення перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 58 ЦПК України сторона може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Згідно з вимогами ЦПК України суд не повинен з'ясовувати причини повторної неявки належним чином повідомленого позивача в судове засідання і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду в разі неможливості розгляду справи за відсутності позивача.

Як вбачається з матеріалів справи, сторона позивача, будучи у встановленому законом порядку належним чином повідомленою про час та місце розгляду справи, в судове засідання 08.02.2019 р. повторно не з'явилась, заяву про розгляд справи за її відсутності не подавала.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 р. у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С .А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Позивач має сприяти розгляду справи, оскільки він є найбільш зацікавленим в її розгляді.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава - учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 р. та «Круз проти Польщі» від 19.06.2001 р. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач, звернувшись до суду з вищевказаним позовом, після повернення справи з експертної установи жодного разу не з'являвся в судові засідання, про причини неявки суд не повідомляв.

Відповідно до ст.12 ч.4 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов'язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

З огляду на те, що позивач повторно не з'явився в судове засідання, заяву про розгляд справи за його відсутності не подавав, його нез'явлення перешкоджає розгляду справи, суд дійшов висновку, що вищевказана позовна заява підлягає залишенню без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Залишення позову без розгляду не позбавляє позивача права повторного звернення до суду для захисту своїх порушених прав та охоронюваних законом інтересів в установленому законом порядку.

На підставі викладеного, керуючись п.15.5 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України (2017 р.) ст.ст.257 ч.1 п.3, 258-260, 353 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_6 , ОСОБА_3 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Затварницька Інна Петрівна про визнання недійсним договору купівлі-продажу - залишити без розгляду.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду через Подільський районний суд м. Києва з подачею апеляційної скарги протягом п'ятнадцяти днів з дня складання ухвали.

Учасник справи, якому копія ухвали не була вручена в день її складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 15 днів з дня вручення йому копії ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя

Н. М. Ларіонова