Справа № 199/3750/19
УХВАЛА

14.05.2019 року м. Дніпро

Суддя Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська Якименко Л.Г., ознайомившись з матеріалом позовної заяви Дніпропетровської місцевої прокуратури F2 в інтересах держави в особі Дніпровської міської ради до ОСОБА_1, ОСОБА_2, третя особа приватний нотаріус дніпровського міського нотаріального округу ОСОБА_3, про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири та витребування майна, -

В С Т А Н О В И В :

Дніпропетровська місцева прокуратура F2 в інтересах держави в особі Дніпровської міської ради звернулася до суду із позовом до відповідачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири та витребування майна.

Відповідно до ч.3,4 ст.56 ЦПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 цього Кодексу.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини сторонами цивільного розгляду є позивач і відповідач, які мають рівні права, включаючи право на юридичну допомогу. Підтримка прокуратурою однієї зі сторін може бути виправдана за певних умов, наприклад, з метою захисту вразливих осіб, які вважаються не здатними захистити свої інтереси самостійно, або в разі, якщо правопорушення зачіпає велику кількість людей, або якщо вимагають захисту реальні державні інтереси або майно (KOROLEV v. RUSSIA (no. 2), F 5447/03, § 33, ЄСПЛ, від 01 квітня 2010 року; MENCHINSKAYA v. RUSSIA, F 42454/02, § 35, ЄСПЛ, від 15 січня 2009 року).

Відповідно до пункту 3 частини першоїст.131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Європейський суд з прав людини зауважує, що національні суди мають вибирати способи такого тлумачення, які зазвичай можуть включати акти законодавства, відповідну практику, наукові дослідження тощо (VOLOVIK v. UKRAINE, F 15123/03, § 45, ЄСПЛ, 06 грудня 2007 року).

Тлумачення пункту 3 частини першоїст.131-1 Конституції України, з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, свідчить, що прокурор може представляти інтереси держави в суді тільки у виключних випадках, які прямо передбачені законом. Розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідає принципу змагальності, який є однією з засад правосуддя (пункт 3 частини другоїстатті 129 Конституції України).

Згідно з ч.1 ст.23 Закону України «Про прокуратуру» представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Відповідно ч.3 ст.23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший субєкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Правовий аналіз змісту частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» дозволяє зробити висновок, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках:

- якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження;

-у разі відсутності такого органу.

Відповідно, наявність одного факту порушення інтересів держави недостатньо для здійснення представництва прокурором інтересів держави в суді. Таке право, в тому числі право подавати позов, прокурор має лише, якщо орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, уповноважений державою здійснювати відповідні функції, у спірних відносинах не здійснює або неналежним чином здійснює відповідні повноваження.

При цьому, у випадках відсутності органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, або відсутності у такого органу повноважень щодо звернення до суду, прокурор безсумнівно має право на подання позову в інтересах держави.

Якщо ж такий орган існує, то в такому разі прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, повинен обґрунтувати та довести наявність підстав для здійснення представництва.

Саме лише посилання в позовній заяві прокурора на те, що уповноважений орган не здійснює або неналежним чином здійснює відповідні повноваження, не достатньо для прийняття судом цієї заяви та рішення в такому спорі по суті, оскільки за змістом абз.2 ч.4ст.23 Закону України "Про прокуратуру"прокурор здійснює представництво інтересів держави в суді виключно після встановлення судом правових підстав для представництва.

По даній позовній заяві, яка подана Дніпропетровською місцевою прокуратурою F2 в інтересах держави в особі Дніпровської міської ради до ОСОБА_1, ОСОБА_2, третя особа приватний нотаріус дніпровського міського нотаріального округу ОСОБА_3, про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири та витребування майна, прокурором не обґрунтовано наявності підстав для здійснення представництва інтересів держави в особі Дніпровської міської ради, а саме, що Дніпровська міська рада не може захищати свої інтереси самостійно та приймати участь у справі як позивач.

Відповідно до п.4 ч.4 ст. 185 ЦПК України заява повертається у випадках, коли відсутні підстави для звернення прокурора до суду в інтересах держави, або для звернення до суду особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Враховуючи вищевикладене, вважаю, що дана позовна заява підлягає поверненню.

РозFяснити, що згідно з ч.7 ст.185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Враховуючи визнання позову неподаним та повернення його позивачу, вважаю на підставі ст. 7 Закону України «Про судовий збір» зобов'язати УДКСУ в Амур-Нижньодніпровському районі м. Дніпра повернути прокуратурі Дніпропетровської області сплачений судовий збір у розмірі 4160,56 гривень.

Керуючись ст.ст.175, п.4 ч.4185, 260, 353 354 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву Дніпропетровської місцевої прокуратури F2 в інтересах держави в особі Дніпровської міської ради до ОСОБА_1, старих ОСОБА_4, третя особа приватний нотаріус дніпровського міського нотаріального округу ОСОБА_3, про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири та витребування майна визнати неподаною та повернути позивачу.

Зобов'язати УДКСУ в Амур-Нижньодніпровському районі м. Дніпра повернути прокуратурі Дніпропетровської області сплачений судовий збір у розмірі 4160 (чотири тисячі сто шістдесят) гривень 56 копійок по квитанції F1112 від 02.05.2019 року на розрахунковий рахунок F4003 до УДКСУ в Амур-Нижньодніпровському районі м. Дніпра.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги до суду першої інстанції протягом п'ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом пFятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: