Справа № 214/932/18
ЗАОЧНЕ Р І Ш Е Н Н Я
11 січня 2019 року Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, у складі:
головуючого судді - Ткаченка А.В.,
секретаря - Фастовець Ю.Ю.
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м. Кривому Розі цивільну справу № 214/932/18 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, третя особа: сьома криворізька державна нотаріальна контора про визнання частки у спільній сумісній власності та визнання права власності на спадкове майно, -
Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з позов, який згодом було уточнено. Згідно уточненої позовної заяви остання просить суд визначити, що частки ОСОБА_3 та ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_8 у спільній сумісній власності - квартири АДРЕСА_1 становлять ? частка кожного із майна, що є спільною сумісною власністю, яка складається з 2/3 частки спільного сумісного майна, що буде складати по 1/3 частини у вищезазначеному будинку. Та визнати за нею право власності за законом в порядку спадкування, після смерті її батька ОСОБА_4. який помер ІНФОРМАЦІЯ_8 на 1/3 частину спірної квартири.
В обґрунтування позовних вимог зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_8 помер її батько ОСОБА_4 Після його смерті відкрилась спадщина у вигляді частки квартири, яка знаходиться в АДРЕСА_1.
У зазначений законодавством строк 6 місяців вона звернулась у сьому криворізьку державну нотаріальну контору, для одержання Свідоцтва про право на спадщину за законом. Однак, постановою від 29 листопада 2017 року їй відмовлено у вчинені нотаріальної дії, у зв'язку з тим, що вона не надала оригіналу правовстановлюючого документу на вказану квартиру, а саме свідоцтва про право власності НОМЕР_1, виданого 25 червня 1997 року Управлінням житлово-комунального господарства виконавчого комітету Криворізької міської ради народних депутатів, згідно з розпорядженням № с -765 від 05 червня 1997 року. А також нотаріус вказала, що між нею та ОСОБА_2 є спір, щодо встановленого законом порядку оформлення спадщини на спадкове майно.
12 червня 2018 року ухвалою Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області заяву позивача ОСОБА_1 про витребування доказів задоволено, та із сьомої криворізької державної нотаріальної контори належним чином завірену копію спадкової справи після смерті ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_8.
22 серпня 2018 року на адресу суду надійшла належним чином завірена копія спадкової справи № 194/2017.
13 вересня 2018 року позивачем було змінено підстави позову та надано до суду уточнену позовну заяву.
Позивач ОСОБА_1 до зали судового засідання не з'явилась, надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності. Позовні вимоги підтримала в повному обсязі, не заперечувала проти винесення заочного рішення.
Відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 будучи належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, до зали судового засідання не з'явилися, причини неявки суду не повідомили.
Представник третьої особи до зали судового засідання не з'явилась, надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності.
Враховуючи що відповідачі, кожен окремо, не подали відзиву, враховуючи думку позивача, суд на підставі ст. 280 ЦПК України вважає за можливим ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справ доказів.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, дослідивши матеріали справи, повно і всебічно з'ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, приходить до висновку про часткове задоволення позову за таких підстав.
Відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_8, актовий запис № 629 (а.с.67).
Згідно інформації наданої відділом реєстрації місця проживання громадян виконкому Саксаганської районної у місті ради, ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1 на день смерті ( ІНФОРМАЦІЯ_8) був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 з 05.08.1983 року по 21.04.2017 року(а.с.67 зворот).
На день смерті ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_8 року за даною адресою зареєстровані ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_4, ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_5. (а.с.75 зворот).
21.04.2017 року ОСОБА_2 звернувся до Сьомої криворізької державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті свого вітчима ОСОБА_4 (а.с.65 зворот)
05 травня 2017 року ОСОБА_1 також звернулась до Сьомої криворізької державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті свого батька ОСОБА_4 ( а.с.66).
Відповідно до довідки виданої Начальником КП ДОР «Криворізьке БТІ» Ільченком А.А. відповідно до даних архівної справи станом на 31.12.2012 року право власності на частку квартири зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 зареєстровано в КП ДОР «Криворізьке БТІ» в реєстровій книзі № 138П-462-462 на імя ОСОБА_4 на праві спільної сумісної власності відповідно до свідоцтва про право власності на житло № 960 видане 25.06.1997 року Управлінням житлово-комунального господарства виконавчого комітету Кривоірзької міської Ради народних депутатів, згідно з розпорядженням № С від 05.06.1997 року ( а.с.70).
Постановою державного нотаріуса ОСОБА_8 від 29.11.2017 року відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті її батька ОСОБА_4, померлого ІНФОРМАЦІЯ_8, оскільки спадкоємицею не надано правовстановлюючий документ на належну частку квартири, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, неможливо встановити обсяг спадкового майна, а також між спадкоємцями за законом першої черги ОСОБА_1 та ОСОБА_2 (не є родичем) спір щодо встановленого законом порядку оформлення спадщини на спадкове майно ( а.с.70 зворот -71).
Згідно свідоцтва про укладення шлюбу ОСОБА_9 уклав шлюб з ОСОБА_10 28.10.1995 року, про що зроблено актовий запис № 911. Після укладення шлюбу прізвище дружині присвоєно ОСОБА_1 ( а.с.4)
Відповідно до свідоцтва про народження ОСОБА_10 народилась ІНФОРМАЦІЯ_9 її батьками зазначені ОСОБА_4 та ОСОБА_11 ( а.с. 8)
Згідно ст. 4 ЦПК кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
При цьому, частиною 1 ст. 355 ЦК України передбачено, що майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно).
У відповідності до ч. 1 ст. 368 ЦК України спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю.
Разом з тим, відповідно до ст. 370 ЦК України співвласники мають право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній сумісній власності. У разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду. Таким чином, в даній статті встановлюється презумпція рівності часток співвласників.
Крім того, згідно із положеннями ст. 372 Цивільного кодексу України передбачено, що майно, що є у спільній сумісній власності, може бути поділене між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено між ними або законом.
Згідно ч. 4 ст. 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.
Таким чином, суд вважає за можливим визначити, що частка ОСОБА_4 померлого ІНФОРМАЦІЯ_8 у праві спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_4 становить 1/3 частину вищезазначеної квартири.
Щодо визначення частки в спільній сумісній власності в розмірі 1/3 відносно ОСОБА_3, то дані позовні вимоги не підлягають задоволенні, оскільки відповідно до ст. 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Відомостей, що ОСОБА_3 звертався до суду за захистом своїх майнових прав суду не надано.
Згідно ст. 16 ЦК України, суд може захистити цивільне право або інтерес у спосіб, що встановлений договором або законом, а тому у даному випадку існують підстави та необхідність для захисту прав позивача шляхом визначення часток у праві спільної сумісної власності яка належать ОСОБА_4 з метою можливості подальшого відчуження своєї частки позивачем.
Крім того, відповідно до положень ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Статтею 1216 ЦК України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла(спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Згідно зі ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку.
Пленум Верховного Суду України у постанові від 30 травня 2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" також роз'яснив, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.
Відповідно до ст. 321 ЦК України, право власності є непорушним.
Так в судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_8 (а.с. 9). Після його смерті відкрилася спадщина на частину нерухомого майна яке належало йому на праві спільної сумісної власності, а саме квартири АДРЕСА_5. За життя ОСОБА_4 заповіту не склав ( а.с.77).
З заявою про прийняття спадщини до Сьомої криворізької державної нотаріальної контори звернулась ОСОБА_1, як спадкоємець за законом першої черги після смерті свого батька та ОСОБА_2 - про спадкування після смерті свого вітчима.
ОСОБА_1 як спадкоємцю першої черги, постановою державного нотаріуса ОСОБА_8 від 29.11.2017 року відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті її батька ОСОБА_4, померлого ІНФОРМАЦІЯ_8, оскільки спадкоємицею не надано правовстановлюючий документ на належну частку квартири, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, неможливо встановити обсяг спадкового майна, а також між спадкоємцями за законом першої черги ОСОБА_1 та ОСОБА_2 (не є родичем) спір щодо встановленого законом порядку оформлення спадщини на спадкове майно.
Згідно ч.1 ст.1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.
Відповідно до ст. 1261, ч. 1 ст. 1267 ЦК України в першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Таким чином, суд вважає за можливим визнати за позивачем право власності на 1/3 частину спірної квартири, так як остання має право на спадкування, як спадкоємець першої черги за законом, всього належного на день смерті спадкодавцю майна.
На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 328, 392, 1216, 1218 ЦК України, 7, 10, 12, 13, 18, 81, 89, 133, 141, 206, 259, 263-265, 268, 352, 354, 355, 356 ЦПК України, -
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, третя особа: сьома криворізька державна нотаріальна контора про визнання частки у спільній сумісній власності та визнання права власності на спадкове майно задовольнити частково.
Визнати що частка ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_8 у спільній сумісній власності - квартири АДРЕСА_6 становить 1/2 із майна, що є об'єктом спільної сумісної власності, яка складається з 2/3 частки спільного сумісного майна, що буде складати 1/3 частину квартири АДРЕСА_6.
Визнати за ОСОБА_1 право власності за законом в порядку спадкування, після смерті ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_8 на 1/3 частку квартири, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_7.
Заочне рішення може бути переглянуте Саксаганським районним судом м. Кривого Рогу за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо повне рішення не було вручене в день його проголошення, учасник справи має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про перегляд заочного рішення - якщо така заява подана протягом 20 днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заяви про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Відомості про сторін:
Позивач: ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_7, мешкає за адресою: АДРЕСА_9.
ОСОБА_2, мешкає за адресою: АДРЕСА_8.
Третя особа: Сьома криворізька державна нотаріальна контора місцезнаходження: вул. Льотчиків, 36а, м. Кривий Ріг, Дніпропетровська область.
Суддя А.В. Ткаченко