Справа № 333/952/19
Провадження № 2-р/333/3/19
У Х В А Л А

Іменем України

13 травня 2019 року м. Запоріжжя

Комунарський районний суд м. Запоріжжя у складі:

судді Дмитрієвої М.М.,

за участю секретаря Здановської К.Ю.,

відповідача ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2 .,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду м. Запоріжжя, заяву відповідача ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Дмитрієвої М.М. по цивільній справі № 333/952/18 за позовною заявою Публічного акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -

В С Т А Н О В И В:

Комунарським районним судом м. Запоріжжя ухвалено рішення, яким позов ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором задоволено частково.

Відповідач ОСОБА_3 в особі представника звернувся до суду із заявою про роз'яснення судового рішення по цій цивільній справі.

13.05.2019 року через канцелярію суду від відповідача ОСОБА_1 надійшла заява про відвід судді Дмитрієвої М.М. Відповідач вважає, що судом порушено вимоги процесуального права, оскільки повістки направлялися не за адресою її реєстрації. Окрім того, судом залишено без належної оцінки факт підробки підпису на кредитному договорі. Таким чином, вважає судове рішення по цій справі відносно неї незаконним та необґрунтованим.

У судове засідання представник позивача та відповідач ОСОБА_1 , будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце розгляду заяви, не з'явилися.

Відповідач ОСОБА_3 та його представник ОСОБА_2 у судовому засіданні підтримали заяву про відвід головуючого судді.

Вирішуючи указану заяву, суд виходить із такого.

Відповідно до ч. 1 ст. 36 ЦПК України суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу):

1) він є членом сім'ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім'ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об'єктивності судді.

2. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

3. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім'ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

4. Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Вивчивши доводи відповідача, викладені в заяві про відвід судді, суд дійшов висновку про його необґрунтованість.

Згідно з п. 2.5 Бангалорських принципів поведінки судді, схвалених резолюцією 2006/23 Економічної та Соціальної Ради ООН від 27 липня 2006 року суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об'єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви у неупередженості судді.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Газета Україна-центр» проти України», Європейський суд вказав, що відповідно до усталеної практики Суду існування безсторонності для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції повинно визначатись на підставі суб'єктивного і об'єктивного критеріїв. У контексті суб'єктивного критерію особиста безсторонність судді презюмується, поки не доведено протилежного. У контексті об'єктивного критерію слід визначити чи існували переконливі факти, які могли б викликати сумніви щодо безсторонності суддів. З огляду на це, навіть зовнішні прояви можуть бути важливими, або іншими словами, «правосуддя має не тільки чиниться, також має бути видно, що воно чиниться». На кону стоїть довіра, яку в демократичному суспільстві суди повинні вселяти в громадськість (пункти 28-32).

Частиною першою статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположник свобод містить вимоги щодо неупередженості суду.

Європейський суд з прав людини розрізняє чи в конкретній справі суддя забезпечує достатню гарантію, щоб виключити підозру в його упередженості (рішення у справах Piersac vs Belgium, Grieves vs UK). Крім того, згідно з принципом, який є стабільним та викладений в рішенні Європейського суду з прав людини у справі Le Comte, Van Leuven i De Meyere vs Belgium, суд має бути неупередженим і безстороннім.

Таким чином, Європейський суд з прав людини визнає, що підставою відводу судді може бути реальне існування обставин, які свідчать про упередженість суду, та суб'єктивне переконання сторони у їх наявності, наслідком чого може бути відвід складу суду від розгляду справи.

Однак заява позивача не свідчить про реальні та суб'єктивні підстави, які вказують на упередженість судді Дмитрієвої М.М., оскільки викладені в заяві про відвід судді доводи позивача зводяться до його непогодження з процесуальним рішенням судді та судовим рішенням по суті.

Згідно з ч. 3 ст. 40 ЦПК України, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У такому випадку вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Пунктом 7 частини першої статті 252 ЦПК України передбачено право суду зупинити провадження до вирішення питання про відвід.

Водночас, суд не вважає за доцільне зупинення провадження у даній справі, позаяк частиною сьомою статті 40 ЦПК України установлено дводенний строк для розгляду питання про відвід.

Керуючись ст.ст. 36, 39, 40, 252, ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Визнати заявлений відповідачем ОСОБА_1 відвід головуючого судді необґрунтованим.

Передати заяву про відвід головуючого у справі для її вирішення у порядку, встановленому ч. 1 ст. 33 ЦПК України.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 353 ЦПК України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції, якщо, скаргу подано на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду. (п.4 ч. 5 ст. 357 ЦПК України)

Повний текст ухвали виготовлено 14 травня 2019 року.

Суддя Комунарського районного суду

м. Запоріжжя М.М. Дмитрієва