пр. № 2/759/7047/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 листопада 2019 року м. Київ

Суддя Святошинського районного суду м. Києва Марко Я.Р., вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, перевіривши виконання вимог ст. ст. 175 і 177 ЦПК України за позовною заявою ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Публічного акціонерного товариства «Туристичний комплекс «Пролісок» (м. Київ, пр.-т Перемоги, буд. 139) про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 звернувся до Святошинського районного суду м. Києва з позовною заявою до ПАТ «Туристичний комплекс «Пролісок» про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Ознайомившись з матеріалами позовної заяви, суддя дійшов висновку, що остання підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог статей 175 та 177 Цивільного процесуального кодексу України, з огляду на наступне.

Згідно з частинами 2, 4, 5 статті 95 Цивільного процесуального кодексу України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Всупереч вищезазначеним нормам чинного законодавства подані позивачем письмові докази належним чином не засвідчені та не зазначено про наявність у позивача або іншої особи оригіналу письмового доказу. Суд звертає увагу позивача на необхідність виправлення зазначених недоліків допущених у позовній заяві та засвідчення належним чином копій документів доданих в якості письмових доказів до позовної заяви, для їх оцінки при розгляді справи.

Згідно з частиною 4 статті 177 Цивільного процесуального кодексу України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як на підставу звільнення від сплати судового збору позивач посилається на пункт 1 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір», згідно якої від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі. Суд звертає увагу представника позивача, що редакція пункту 1 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір» не містить зазначеного останнім змісту: "та за іншими вимогами, що випливають із трудових відносин".

Відповідно до статті 2 Закону України "Про оплату праці" заробітна плата складається з основної та додаткової заробітної плати, а також з інших заохочувальних та компенсаційних виплат. Основна заробітна плата - це винагорода за виконану роботу відповідно до встановлених норм праці (норми часу, виробітку, обслуговування, посадові обов`язки), яка встановлюється у вигляді тарифних ставок (окладів) і відрядних розцінок для робітників та посадових окладів для службовців. Додаткова заробітна плата - це винагорода за працю понад установлені норми, за трудові успіхи та винахідливість і за особливі умови праці, яка включає доплати, надбавки, гарантійні і компенсаційні виплати, передбачені чинним законодавством; премії, пов`язані з виконанням виробничих завдань і функцій. Інші заохочувальні та компенсаційні виплати, до яких належать виплати у формі винагород за підсумками роботи за рік, премії за спеціальними системами і положеннями, виплати в рамках грантів, компенсаційні та інші грошові і матеріальні виплати, які не передбачені актами чинного законодавства або які провадяться понад встановлені зазначеними актами норми.

Середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою не є основною чи додатковою заробітною платою, а також не є заохочувальною чи компенсаційною виплатою (зокрема, компенсацією працівникам втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням термінів її виплати) у розумінні статті 2 Закону України "Про оплату праці", тобто середній заробіток за час вимушеного прогулу не входить до структури заробітної плати.

Відтак, пільга щодо сплати судового збору, передбачена пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України "Про судовий збір", згідно з якою від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, не поширюється на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку за час вимушеного прогулу.

Зазначене узгоджується, зокрема, з позицією Великої Палати Верховного Суду, що викладена в постанові від 30 січня 2019 року у справі № 910/4518/16.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 176 Цивільного процесуального кодексу України, ціна позову визначається у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку.

З розрахунку позивача вбачається, що середній заробіток за період з 24.11.2017 року по 29.10.2019 року затримки розрахунку становить 148 363, 20 грн. Суд звертає увагу позивача на необхідність сплати судового збору в розмірі 1 483, 63 грн. (148 363, 20 грн. - 1% = 1 483, 63 грн.).

Для усунення недоліків позивачу необхідно надати суду засвідчені належним чином копії документів, доданих в якості письмових доказів до позовної заяви та сплатити судовий збір.

Керуючись статтею 185 Цивільного процесуального кодексу України, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Публічного акціонерного товариства «Туристичний комплекс «Пролісок» (м. Київ, пр.-т Перемоги, буд. 139) про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк, позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачеві зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Я.Р. Марко