Постанова

Іменем України

05 червня 2019 року

м. Київ

справа № 761/45271/17

провадження № 61-47547св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Луспеника Д. Д.,

суддів: Білоконь О. В., Гулька Б. І., Хопти С. Ф., Черняк Ю. В. (суддя-доповідач),

учасники справи:

заявник - компанія Almira Holdings (Cyprus) Limited,

заінтересована особа - Публічне акціонерне товариство «Креді Агріколь Банк»,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу компанії Almira Holdings (Cyprus) Limited на ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 22 червня 2018 року у складі судді Юзькової О. Л. та постанову Київського апеляційного суду від 07 листопада 2018 року у складі колегії суддів: Панченка М. М., Волошиної В. М., Слюсар Т. А.,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст заявлених вимог

У грудні 2017 року компанія Almira Holdings (Cyprus) Limited подала до суду заяву про скасування рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України від 20 липня 2017 року у справі № АС 150у/2017 за позовом компанії Almira Holdings (Cyprus) Limited до Публічного акціонерного товариства «Креді Агріколь Банк» про визнання недійсним пункту 3.2 договору поруки № 159 CL/S, укладеного 07 листопада 2012 року.

Заява мотивована тим, що 24 листопада 2011 року між Публічним акціонерним товариством «Креді Агріколь Банк» (далі - ПАТ «Креді Агріколь Банк») та Товариством з обмеженою відповідальністю «Гадячсир» (далі - ТОВ «Гадячсир») укладений кредитний договір № 159 CL, за умовами якого товариству надано кредит у розмірі 15 000 000,00 доларів США на строк до 02 грудня 2013 року.

З метою забезпечення виконання умов кредитного договору, 07 листопада 2012 року між ПАТ «Креді Агріколь Банк» та компанією Almira Holdings (Cyprus) Limited укладений договір поруки № 159 CL/S, за умовами якого Almira Holdings (Cyprus) Limited зобов`язалася відповідати за неналежне виконання ТОВ «Гадячсир» умов кредитного договору від 24 листопада 2011 року № 159 CL.

Пунктом 3.2 договору поруки передбачено, що у разі внесення змін до договору, що встановлює основне зобов`язання, що мають наслідком збільшення обсягу відповідальності поручителя, поручитель відповідає перед банком за виконання боржником основного зобов`язання в обсязі, визначеному у пункті 3.1 цього договору, а у випадку, якщо поручитель письмово погодився із такими змінами в основному зобов`язанні, поручитель відповідає перед банком у такому збільшеному розмірі.

Рішенням Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України від 20 липня 2017 року у складі одноособового арбітра Захарченко Т. Г., ухваленим у справі АС № 150у/2017, відмовлено у задоволенні позовної заяви компанії Almira Holdings (Cyprus) Limited до ПАТ «Креді Агріколь Банк» про визнання недійсним пункту 3.2 договору поруки від 07 листопада 2012 року № 159 CL/S.

Рішенням Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України від 29 вересня 2017 року внесено виправлення у рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України від 20 липня 2017 року у складі одноособового арбітра Захарченко Т. Г., ухвалене у справі АС № 150у/2017.

Заявник вважає, що це рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України суперечить публічному порядку України, оскільки ухвалене з таким тлумаченням та застосуванням норм цивільного законодавства України, зокрема статті 559 ЦК України в частині припинення поруки унаслідок збільшення обсягу відповідальності поручителя, які суперечать загально прийнятому правопорядку та судовій практиці в Україні.

Короткий зміст ухвали суду першої інстанції

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 22 червня 2018 року клопотання представника компанії Almira Holdings (Cyprus) Limited про скасування рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України від 20 липня 2017 року у справі АС № 150у/2017 залишено без задоволення.

Ухвала суду першої інстанції мотивована тим, що суд загальної юрисдикції не має правових підстав аналізувати правильність застосування Міжнародним комерційним арбітражним судом норм матеріального права України при вирішенні спору та переглядати спір по суті. Зважаючи на те, що заявник не довів у судовому засіданні наявність обставин, які відповідно до вимог чинного законодавства України є підставою для скасування рішення Міжнародного комерційного арбітражу, суд залишив заяву про його скасування без розгляду.

Короткий зміст постанови суду апеляційної інстанції

Постановою Київського апеляційного суду від 07 листопада 2018 року апеляційну скаргу компанії Almira Holdings (Cyprus) Limited залишено без задоволення, а ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 22 червня 2018 року - без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції мотивована тим, що колегія суддів апеляційного суду погодилася з висновком суду першої інстанції щодо того, що суд загальної юрисдикції не уповноважений аналізувати правильність застосування Міжнародним комерційним арбітражним судом норм матеріального права при вирішенні спору та фактично здійснювати перегляд справи по суті. Враховуючи, що спірні правовідносини в межах розгляду цієї справи ґрунтуються на домовленості сторін, суд дійшов висновку про те, що публічний порядок України в такому випадку не порушено, а тому відсутні підстави для скасування рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України від 20 липня 2017 року.

Короткий зміст вимог касаційної скарги та її доводів

У листопаді 2018 року компанія Almira Holdings (Cyprus) Limited подала до Верховного Суду касаційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просила скасувати оскаржувані судові рішення та справу направити на новий розгляд до суду першої інстанції.

Касаційна скарга мотивована тим, що пунктом 2 частини другої статті 4 Закону України «Про міжнародний комерційний арбітраж» та підпунктом «б»

пункту 2 частини другої статті 459 ЦПК України передбачено, що рішення міжнародного комерційного арбітражу може бути скасовано у разі, якщо суд визначить, що арбітражне рішення суперечить публічному порядку України. Рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України від 20 липня 2017 року у справі АС № 150у/2017 суперечить публічному порядку України, у зв`язку із чим підлягає скасуванню. Суди попередніх інстанцій на зазначені обставини уваги не звернули, зазначивши лише про те, що суди не уповноважені по суті переглядати рішення Міжнародного комерційного арбітражного.

Короткий зміст позиції інших учасників справи

У лютому 2019 року ПАТ «Креді Агріколь Банк» подало відзив на касаційну скаргу, у якому просило відмовити у задоволенні касаційної скарги компанії Almira Holdings (Cyprus) Limited та залишити без змін оскаржувані судові рішення.

Надходження касаційної скарги до Верховного Суду

Ухвалою Верховного Суду від 07 грудня 2018 року відкрито касаційне провадження у справі та витребувано її матеріали з Шевченківського районного суду м. Києва.

Ухвалою Верховного Суду від 08 травня 2019 року справу призначено до судового розгляду.

Позиція Верховного Суду

Згідно із частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час виникнення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи касаційної скарги, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що касаційна скарга не підлягає задоволенню.

Оцінка аргументів учасників справи та висновків судів першої й апеляційної інстанції

Згідно з положеннями частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до вимог частини першої статті 400 ЦПК України, під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Судами попередніх інстанцій встановлено, що 24 листопада 2011 року між ПАТ «Креді Агріколь Банк» та ТОВ «Гадячсир» укладений кредитний договір № 159 CL, за умовами якого товариству надано кредит у розмірі 15 000 000,00 доларів США на строк до 02 грудня 2013 року.

З метою забезпечення виконання умов кредитного договору, 07 листопада 2012 року між ПАТ «Креді Агріколь Банк» та компанією Almira Holdings (Cyprus) Limited укладений договір поруки № 159 CL/S, за умовами якого компанія Almira Holdings (Cyprus) Limited зобов`язалася відповідати за неналежне виконання ТОВ «Гадячсир» умов кредитного договору від 24 листопада 2011 року № 159 CL.

Пунктом 3.2 договору поруки передбачено, що у разі внесення змін до договору, що встановлює основне зобов`язання, що мають наслідком збільшення обсягу відповідальності поручителя, поручитель відповідає перед банком за виконання боржником основного зобов`язання в обсязі, визначеному у пункті 3.1 цього договору, а у випадку, якщо поручитель письмово погодився із такими змінами в основному зобов`язанні, поручитель відповідає перед банком у такому збільшеному розмірі.

Пункт 8.3 договору поруки містить арбітражне застереження такого змісту: «сторони погодили, що якщо спори, які виникли між сторонами, неможливо врегулювати шляхом, передбаченим пунктом 8.2 цього договору, такі спори, розбіжності чи вимоги, що виникають по даному договору або у зв`язку із ним, у тому числі такі, що стосуються його виконання, порушення, припинення або недійсності, підлягають вирішенню в Міжнародному комерційному арбітражному суді при Торгово-промисловій палаті України. Арбітражний суд складається із одного арбітра».

Рішенням Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України від 20 липня 2017 року у складі одноособового арбітра Захарченко Т. Г., ухваленим у справі АС № 150у/2017, відмовлено у задоволенні позовної заяви компанії Almira Holdings (Cyprus) Limited до ПАТ «Креді Агріколь Банк» про визнання недійсним пункту 3.2 договору поруки від 07 листопада 2012 року № 159 CL/S.

Рішенням Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України від 29 вересня 2017 року внесено виправлення у рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України від 20 липня 2017 року у складі одноособового арбітра Захарченко Т. Г., ухвалене у справі АС № 150у/2017.

Державні суди і міжнародний комерційний арбітражний суд як юрисдикційні форми захисту цивільних прав є незалежними один від одного. Передумовою цього є насамперед визнання обов`язковості арбітражної угоди (статті 7, 16 Закону України «Про міжнародний комерційний арбітраж»). Водночас арбітражний розгляд справи, як інститут приватного вирішення спору, не виключає взаємодії із державними судами. Так, державні суди виконують щодо міжнародний комерційних арбітражів функцію контролю, що передбачає у тому числі перевірку законності арбітражного рішення під час його оспорювання.

Згідно з частиною першою статті 34 Закону України «Про міжнародний комерційний арбітраж» оспорювання в суді арбітражного рішення може бути проведено тільки шляхом подання клопотання про скасування згідно з пунктами 2 та 3 цієї статті.

Рішення державного суду про скасування арбітражного рішення як результат розгляду справи про оспорювання цього рішення може бути винесено лише за наявності (доведеності) однієї з підстав, передбачених частиною другою статті 34 Закону України «Про міжнародний комерційний арбітраж», частиною другою статті 459 ЦПК України.

Отже, законодавство України, допускаючи оспорювання арбітражного рішення шляхом подання клопотання про його скасування, визначає вичерпний перелік підстав, за наявності однієї з яких арбітражне рішення може бути скасоване.

Зокрема, рішення міжнародного комерційного арбітражу може бути скасовано у разі, якщо суд визначить, що арбітражне рішення суперечить публічному порядку України (підпункт «б» пункту 2 частини другої статті 459 ЦПК України). Аналогічне положення закріплено у пункті 2 частини другої статті 34 Закону України «Про міжнародний комерційний арбітраж».

Компанія Almira Holdings (Cyprus) Limited, звертаючись до суду із заявою про скасування рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України від 20 липня 2017 року, посилалася саме на те, що вказане арбітражне рішення суперечить публічному порядку. Предметом спору у справі, яку розглядав Міжнародний комерційний арбітражний суд при Торгово-промисловій палаті України, є визнання недійсним пункту 3.2 договору поруки.

Судами попередніх інстанцій встановлено, що справа за позовом компанії Almira Holdings (Cyprus) Limited до ПАТ «Креді Агріколь Банк» про визнання недійсним пункту 3.2 договору поруки № 159 CL/S, укладеного 07 листопада 2012 року, розглянута відповідно до вимог Закону України «Про міжнародний комерційний арбітраж» та не суперечить публічному порядку.

Колегія суддів вважає, що суди попередніх інстанцій дійшли обґрунтованого висновку про залишення заяви компанії Almira Holdings (Cyprus) Limited без задоволення.

Правова концепція публічного порядку існує для того, щоб захистити державу від іноземних арбітражних рішень, які порушують діючі в державі фундаментальні принципи справедливості і правосуддя. Ці положення покликані встановити правовий бар`єр на шляху рішень, ухвалених всупереч кардинальним процесуальним і матеріально-правовим принципам, на яких тримається публічний і державний порядок. Вони також призначені не допустити можливість визнання та надання дозволу на виконання рішень, пов`язаних з корупцією чи неприпустимим невіглаством арбітрів.

Під публічним порядком слід розуміти правопорядок держави, визначені принципи і засади, які становлять основу існуючого у ній ладу (стосуються її незалежності, цілісності, самостійності й недоторканості, а також основних конституційних прав, свобод, гарантій тощо).

Виходячи зі змісту поданих компанією Almira Holdings (Cyprus) Limited заяви про скасування рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України від 20 липня 2017 року, апеляційної та касаційної скарг, заявник при обгрунтуванні необхідності скасування арбітражного рішення фактично висловлює незгоду із його суттю - висновками, які було зроблено за результатами арбітражного розгляду справи, і заявляє вимогу про перегляд справи і переоцінку доказів. Однак, враховуючи правову природу арбітражу та обов`язковість укладеної сторонами арбітражної угоди, такі процесуальні дії є неприпустимими для суду загальної юрисдикції при розгляді цієї категорії справ.

Доводи касаційної скарги про порушення судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального та процесуального права зводяться до переоцінки досліджених ними доказів, висновків судів не спростовують та не дають підстав для скасування оскаржуваних судових рішень.

Порушень судами норм процесуального права, що призвели до неправильного вирішення справи, колегія суддів не встановила.

Згідно із статтею 410 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що рішення ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права. Не може бути скасоване правильне по суті і законне рішення з одних лише формальних міркувань.

Керуючись статтями 400, 409, 410, 416 ЦПК України, статтями 1, 7, 16, 34 Закону України «Про міжнародний комерційний арбітраж», Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу компанії Almira Holdings (Cyprus) Limited залишити без задоволення.

Ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 22 червня 2018 року та постанову Київського апеляційного суду у складі колегії від 07 листопада 2018 року залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий Д. Д. Луспеник

Судді: О. В. Білоконь

Б. І. Гулько

С. Ф. Хопта

Ю. В. Черняк