Справа № 140/3269/17
Провадження № 22-ц/801/92/2019
Головуючий у суді 1-ї інстанції Алєксєєнко В. М.
Доповідач:Голота Л. О.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 лютого 2019 рокуСправа № 140/3269/17м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд у складі:

Головуючого судді - Голоти Л.О. (суддя-доповідач),

суддів: Денишенко Т.О., Рибчинського В.П.,

розглянув у письмовому провадженні справу за матеріалами позовної заяви ОСОБА_3 до Приватного акціонерного товариства «Вінницягаз» про визнання неправомірним акта про порушення та акта експертизи лічильника газу,

за апеляційною скаргою ОСОБА_3 на ухвалу Немирівського районного суду Вінницької області від 03 жовтня 2018 року, постановлену у складі судді Алєксєєнко В. М., -

в с т а н о в и в :

У грудні 2017 року ОСОБА_3 звернулася у суд з позовом до Приватного акціонерного товариства «Вінницягаз» (далі - ПАТ «Вінницягаз») про визнання неправомірним акта про порушення та акта експертизи лічильника газу.

Ухвалою Немирівського районного суду Вінницької області від 03 жовтня 2018 року позовну заяву визнано неподаною та повернуто позивачу.

Ухвала суду першої інстанції мотивована тим, що позивачем не усунуто недоліки позовної заяви, визначені в ухвалі суду від 22 серпня 2018 року, ухвала суду про залишення заяви без руху окремому оскарженню чи роз'ясненню не підлягає, обов'язкова до виконання позивачем, тому позовна заява підлягає поверненню позивачу як така, що не подана.

Не погоджуючись із ухвалою суду, ОСОБА_3 подала апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення норм процесуального права, просить ухвалу суду скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Основними доводами апеляційної скарги є те, що суд першої інстанції постановляючи ухвалу допустив порушення положень пункту 8 частини першої статті 257 ЦПК України, оскільки провадження у справі вже було відкрити, а тому у разі, якщо суд дійшов висновку про невиконання вимог ухвали суду про залишення позову без руху позивачем, повинен був залишити позов без розгляду, а не визнавати позовну заяву неподаною та повертати позивачу. Крім цього, зазначає, що нею було усунуто недоліки зазначені в ухвалу суду від 22 серпня 2018 року, а тому правових підстав для повернення позовної заяви в суду не було.

Згідно з частиною другою статті 369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37 - 40 частини першої статті 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Апеляційний суд, дослідивши докази наявні в матеріалах справи, перевіривши доводи та вимоги апеляційної скарги, прийшов до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

За змістом частини першої статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Згідно з статтею 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Оскаржувана ухвала суду першої інстанції не відповідає вимогам законності та обґрунтованості.

Згідно з частиною одинадцятою статті 187 ЦПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Відповідно до пункту 8 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, та не було сплачено судовий збір і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк.

Суд першої інстанції постановляючи ухвалу про визнання неподаною та повернення позовної заяви позивачеві допустив порушення норм пункту 8 частини першої статті 257 ЦПК України, постановив невірний процесуальний документ, оскільки провадження у даній справі було відкрито ухвалою Немирівського районного суду Вінницької області від 19 січня 2018 року /а. с. 13/.

Окрім цього, колегія суддів звертає увагу на наступне.

Ухвалою Немирівського районного суду Вінницької області від 22 серпня 2018 року позовну заяву ОСОБА_3 залишено без руху на підстав статті 185 ЦПК України (а не частини одинадцятої статті 187 ЦПК України) з тих підстав, що позовна заява не містить відомостей про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов'язковий досудовий порядок урегулювання спору; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв'язку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав. Крім того, копії документів додані до позовної заяви належним чином не завірені позивачкою.

На виконання вимог ухвали суду, позивачем подано заяву про усунення недоліків позовної заяви, в якій зазначено, що заходи досудового врегулювання спору нею не проводилися, заходи забезпечення доказів або позову не застосовувалися. Попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат які позивач понесла і очікує понести становить 1409,60 гривень. Повідомлено, що позивачем не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав. Позивачем надіслано позовну заяву та додані до неї документів відповідачу. Оригінали документів знаходяться у позивача, просить надати можливість завірити копії документів.

Суд звертає увагу на те, що питання оцінки обґрунтованості позову (допустимості доказів) вирішується судом на наступних етапах судового розгляду, тому суд не вправі з цих підстав залишати позовну заяву без руху та повертати позивачу.

Згідно з роз'ясненнями, які містяться у пункті 7 постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12 червня 2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» подання доказів можливе на наступних стадіях цивільного процесу, тому суд не вправі через неподання доказів при пред'явленні позову залишати заяву без руху та повертати заявнику.

Таким чином, зі змісту заяви про усунення недоліків слідує, що позивачем усунуто недоліки позовної заяви.

У рішенні по справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії» від 13 січня 2000 року та у рішенні по справі «Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії» від 28 жовтня 1998 року Європейський Суд з прав людини вказав, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права на доступ до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це визнане порушенням пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Водночас, встановлення обмежень доступу до суду повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру, перевіряючи його виконання, слід звертати увагу на обставини справи.

Щодо питання доступу до суду Європейський суд з прав людини в ухвалі щодо прийнятності заяви № 6778/05 «МПП «Голуб» проти України» від 18 жовтня 2005 року зазначив, що процедурні гарантії, закріплені статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, гарантують кожному право подання скарги щодо його прав та обов'язків цивільного характеру до суду чи органу правосуддя. Таким чином, втілюється право на звернення до суду, одним із аспектів якого є право доступу, тобто право розпочати провадження у судах з цивільних питань (справа «Ґолдер проти Сполученого Королівства», рішення від 21 лютого 1975 року).

Суд наголошує, що право на звернення до суду, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним; воно може бути обмеженим. Право на суд покриває надзвичайно широке поле різноманітних категорій - воно стосується як інституційних та організаційних аспектів, так і особливостей здійснення окремих судових процедур. Європейський суд з прав людини надаючи тлумачення принципу верховенства права в світлі статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зазначав, що формальності не можуть бути підставами для виправдання несправедливості.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції зокрема є порушення норм процесуального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

За таких обставин, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що оскаржувана ухвала є незаконною, постановлена з порушенням норм процесуального права, а тому підлягає скасуванню, а справа направленню для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись частиною четвертою статті 258, частиною першою статті 259, статтями 367, 369, 374, 379, 382, 384, 389, 390 ЦПК України, суд апеляційної інстанції, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 задовольнити.

Ухвалу Немирівського районного суду Вінницької області від 03 жовтня 2018 року уданій справі скасувати, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, однак може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення до Верховного Суду.

Головуючий суддя Підпис Л. О. Голота

Судді: Підпис Т. О. Денишенко

Підпис В. П. Рибчинський

Згідно з оригіналом

Головуючий суддя Л. О. Голота