Головуючий у суді першої інстанції: Яценко Н.О.
У Х В А Л А

13 травня 2019 року                                                                         місто Київ

справа № 756/4936/16-ц

провадження №22-ц/824/7380/2019

Київський апеляційний суд в складі судді-доповідача Шкоріної О.І., вирішуючи питання про відкриття провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_3, подану представником ОСОБА_4, на рішення Оболонського районного суду м. Києва від 15 лютого 2019 року у справі за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_3, третя особа: ОСОБА_6 про усунення перешкод в користуванні житловим приміщенням, зобов’язання надати ключі від квартири та за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_5 про визнання особистого сервітуту на користування житловим приміщенням припиненим та визнання такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 15 лютого 2019 року відмовлено у задоволенні позовних вимог ОСОБА_5  до ОСОБА_3, третя особа: ОСОБА_6 про усунення перешкод в користуванні житловим приміщенням, зобов’язання надати ключі від квартири та за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_5 про визнання особистого сервітуту на користування житловим приміщенням припиненим та визнання такою, що втратила право користування житловим приміщенням.

Не погоджуючись з рішенням суду, представник ОСОБА_3 – ОСОБА_4 подав апеляційну скаргу.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 17 квітня 2019 року апеляційну скаргу представника ОСОБА_3 – ОСОБА_4  залишено без руху, надано строк  для усунення недоліків – сплати судового збору.

7 травня 2019 року до суду апеляційної інстанції надійшла заява представника ОСОБА_3 – ОСОБА_4 про усунення недоліків апеляційної скарги, до якої останній долучив заяву про відстрочення сплати судового збору.

У заяві про відстрочення сплати судового збору представник ОСОБА_3- ОСОБА_4 зазначає, що його довіритель ОСОБА_3 працює на державному підприємстві та отримує заробітну плату в розмір 4500 грн., що є незначною, а тому  не має змоги до 13 травня 2019 року сплатити судовий збір у встановленому судом розмірі (780,40 грн.). Просив також врахувати, що предметом розгляду даного позову є в тому числі захист апелянтом своїх житлових прав.

Проте, суд не приймає  доводи представника ОСОБА_3 – ОСОБА_4, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», відстрочення, розстрочення сплати судового збору на певний строк або звільнення від сплати такого є правом суду, а не обов’язком.

Так, згідно до ч. ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України (в редакції, яка діє з 15 грудня 2017 року), суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов’язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

В п. 29 Постанови № 10 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року, зазначено, що відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім’ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім’ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» визначено підстави та  категорія осіб, яким може бути відстрочено, розстрочено, зменшено або звільнено від сплати судового збору.

Згідно ст.8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, стаття 8 Закону України «Про судовий збір» містить вичерпний перелік підстав, які суду необхідно врахувати при вирішенні питання, зокрема, про відстрочення сплати судового збору.

Вивчивши надані документи, вважаю, що підстав для відстрочення сплати судового збору немає, оскільки скаржником не наведено умов та не надано належних доказів на їх підтвердження, а судом не встановлено підстав, визначених у статті 8 вказаного Закону, для відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги, а тому у задоволенні клопотання слід відмовити.

Враховуючи те, що представник ОСОБА_3 – ОСОБА_4 не виконав вимоги ухвали Київського апеляційного суду від 17 квітня 2019 року  про усунення недоліків, суд вважає за необхідне продовжити встановлений судом строк для їх усунення.

Частиною 2 ст. 127 ЦПК України, встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи,  поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Виходячи з наведеного,  скаржнику необхідно продовжити строк для усунення недоліків, визначених ухвалою Київського апеляційного суду від 17 квітня 2019 року,  попередивши, що в разі невиконання даної ухвали, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута відповідно до вимог ст. 185 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 127, 185, 356, 357 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання представника ОСОБА_3 – ОСОБА_4 про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Продовжити особі, яка подала апеляційну скаргу строк, для усунення недоліків, визначених ухвалою Київського апеляційного суду від 17 квітня 2019 року, протягом п’яти днів з дня вручення копії цієї ухвали.

Роз’яснити, що у випадку не усунення у встановлений термін недоліку, апеляційна скарга буде вважатися неподаною та повернута скаржнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя:                                                                                     О.І. Шкоріна