Провадження № 2/686/4145/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

6 листопада 2019 року Хмельницький міськрайонний суд в складі:

судді Приступи Д.І.

при секретарі Медвідь М.В.

розглянувши у судовому засіданні в місті Хмельницькому справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Другого відділу державної виконавчої служби міста Хмельницький Головного територіального управління юстиції в Хмельницькій області (місцезнаходження: 29016, м.Хмельницький, вул. Тернопільська, 13/2, ), Державного підприємства «СЕТАМ» Міністерства юстиції України (адреса: 01001, м.Київ, вул..Стрілецька, 4-Б, ) за участю третіх осіб ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ), Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Надра» (місцезнаходження: 04053, м.Київ, вул.Артема, 15, ) про визнання електронних торгів недійсними, визнання недійсним та скасування протоколу про проведення електронних торгів, акту про придбання майна з електронних торгів (аукціону) й застосування реституції,

встановив:

позивачка звернулася до суду з позовом до Другого відділу державної виконавчої служби міста Хмельницький Головного територіального управління юстиції в Хмельницькій області, Державного підприємства «СЕТАМ» Міністерства юстиції України за участю третіх осіб ОСОБА_2 , Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Надра» про визнання електронних торгів недійсними, визнання недійсним та скасування протоколу про проведення електронних торгів, акту про придбання майна з електронних торгів (аукціону) й застосування реституції.

Повноважний представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просить позов задовольнити.

Повноважний представник ДВС в судовому засіданні проти позову заперечував та вказував на безпідставність позовних вимог.

ДП «СЕТАМ» направило до суду відзив в якому проти позову заперечило та просило розглядати справу без участі його представника.

Треті особи, належним чином повідомлені про дату час та місце судового засіданні в судове засідання не з`явилися, пояснень стосовно позову не надсилали.

Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги не знайшли свого підтвердження, тому позов задоволенню не підлягає.

Як встановлено судом, позивач маючи намір придбати на прилюдних торгах майно за лотом №253666, сплатила на рахунок продавця Другого відділу державної виконавчої служби міста Хмельницький Головного територіального управління юстиції в Хмельницькій області 41 041,80 грн. Згідно протоколу №307573 проведення електронних торгів від 27 грудня 2017 року Державного підприємства «СЕТАМ» переможцем торгів визнано позивача, що придбав земельну ділянку загальною площею 16414 м.кв., що знаходиться за адресою: Хмельницька АДРЕСА_3 , Ярмолинецький район, Пасічнянська сільська рада.

Позивачу, як переможцю за лотом №253666 було видано Акт державного виконавця про придбання майна з електронних торгів від 01.02.2019 року.

23.01.2019 року на підставі розрахунку платних послуг Ярмолинецької районної державної нотаріальної контори ГТУЮ у Хмельницькій області, щодо видачі свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів (аукціону), позивачем сплачено 747 грн.

23.01.2019 року державним нотаріусом Ярмолинецької районної державної нотаріальної контори ГТУЮ у Хмельницькій області було винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій, оскільки введено заборону на відчуження земель сільськогосподарського призначення до вступу в дію закону про обіг земель сільськогосподарського призначення.

Позивач вказуючи на те, що орган ДВС неправомірно направив заявку на реалізацію земельної ділянки, яка не підлягала відчуженню і яка придбана в подальшому позивачем, звернувся з відповідним позовом до суду.

Відповідно до ч.1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до статті 202 ЦК України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обовязків.

Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця учасника прилюдних торгів, та враховуючи передбачені законодавством особливості щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта про проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, а отже, є правочином.

Викладене узгоджується з нормами статей 650, 655 та частини 4 статті 656 ЦК України, які відносяться до договорів купівлі-продажу процедуру прилюдних торгів.

Отже така угода може визнаватись недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, які встановлені частинами 1-3 та 6 статті 203 ЦК України (частина 1 статті 215 цього Кодексу).

Порядок реалізації арештованого майна передбачено Законом України "Про виконавче провадження", Інструкцією про проведення виконавчих дій, затвердженою наказом Міністерства юстиції України від 21 квітня 2005 року № 74/5 (далі Інструкція), та Тимчасовим положенням про порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції від 27 жовтня 1999 року № 68/5 (далі Тимчасове положення). Питання реалізації іпотечного майна регулюється також нормами Закону України "Про іпотеку".

Правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (ст.ст. 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів, передбачених Тимчасовим положенням.

Підставою для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, визначених Тимчасовим положенням, а саме: правил, які визначають процедуру підготовки, проведення торгів (опублікування інформаційного повідомлення певного змісту про реалізацію нерухомого майна; направлення письмового повідомлення державному виконавцю, стягувачу та боржнику про дату, час, місце проведення прилюдних торгів, а також стартову ціну реалізації майна тощо) (розділ 3); правил, які регулюють сам порядок проведення торгів (розділ 4); правил, які стосуються оформлення кінцевих результатів торгів (розділ 6).

Отже, дотримання нормативно встановлених правил призначення та проведення прилюдних торгів є обов`язковою умовою правомірності правочину.

Проте, головна умова, яка повинна бути встановлена судами, це наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому крім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів повинно бути присутнє порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними.

Такий висновок узгоджується із правовою позицією, викладеною в Постанові Верховного Суду України від 18 листопада 2015 року у справі № 6-1884цс15.

Окрім того, враховуються висновки, зроблені Верховним Судом у постанові від 13 березня 2018 року у справі № 911/494/17: Вирішуючи спір про визнання електронних торгів недійсними, необхідно встановити чи мало місце порушення вимог порядку та інших норм законодавства під час проведення електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів.

Верховним Судом у постанові від 14.03.2018 року у справі № 910/1454/17 зазначено, що Верховний Суд наголошує, що під час розгляду спору про визнання недійсними електронних торгів судами повинно бути встановлено:

-чи мало місце порушення вимог Порядку реалізації арештованого майна та/або інших норм законодавства під час проведення електронних торгів і в чому таке порушення полягало;

-чи вплинули ці порушення на результат торгів;

-чи відбулося порушення прав і законних інтересів позивача, який оспорює результати торгів.

Жодних з цих підстав судом не встановлено та належних та допустимих доказів на підтвердження таких порушень судом не встановлено.

Керуючись ст.ст.12, 76, 81, 265, 352, 353 ЦПК України, суд

вирішив:

В позові відмовити.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга протягом 30 днів до Хмельницького апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні проголошено лише вступну та резолютивну частини рішення, сторони мають право на поновлення строку на подання апеляційної скарги протягом 30 днів з дня отримання повного тексту судового рішення.

Повний текст рішення складено 15.11.2019 року.

Суддя Хмельницького

Міськрайонного суду Д.І. Приступа