ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 210/5507/18
Провадження № 2-с/210/22/19
У Х В А Л А

іменем України

"29" липня 2019 р. м. Кривий Ріг

Суддя Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Ступак С.В., розглянувши заяву представника боржника адвоката Хобти Сергія Григоровича в інтересах ОСОБА_1 про скасування судового наказу по справі за заявою Комунального підприємства «Кривбасводоканал» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 на користь Комунального підприємства «Кривбасводоканал» заборгованості за отримані послуги з централізованого постачання холодної води у розмірі 5524,67 грн., 3% річних в сумі 206,71 грн., втрати від інфляції у розмірі 712,75 грн., а також витрати по сплаті судового збору у розмірі 176,20 грн.,

ВСТАНОВИВ:

29 жовтня 2018 року суддею Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Літвіненко Н.А. було видано судовий наказ про стягнення з ОСОБА_1 на користь Комунального підприємства «Кривбасводоканал» заборгованості за отримані послуги з централізованого постачання холодної води у розмірі 5524,67 грн., 3% річних в сумі 206,71 грн., втрати від інфляції у розмірі 712,75 грн., а також витрати по сплаті судового збору у розмірі 176,20 грн.

26 липня 2019 року представник боржника адвокат Хобта Сергій Григорович звернувся до Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області з заявою про скасування судового наказу в інтересах ОСОБА_1 , в якій просить суд скасувати судовий наказ від 29 жовтня 2018 року, посилаючись на те, що судовий наказ отримано представником боржника лише 22 липня 2019 року, винесений судовий наказ просить суд скасувати, оскільки стягувачем зазначено заборгованість поза межами позовної давності, що є недопустимим та є беззаперечною підставою для скасування судового наказу, окрім того, представник боржника в заяві зазначає, що боржник не згоден з періодом вказаної заборгованості та підставами щодо стягнення вказаної суми.

Проте, як вбачається з матеріалів справи № 210/5507/18, божник ОСОБА_1 отримала судовий наказ 09 листопада 2018 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення. (а.с.12)

Статтею 9 Конституції України передбачено, що чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України. На розширення цього положення Основного Закону в статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» зазначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Пунктом першим статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Порушення пункту першого статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод констатував Європейський суд з прав людини у справі «Устименко проти України», заява № 32053/13.

Зокрема, ЄСПЛ вказав, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (див. рішення у справі «Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia), заява № 52854/99, пп. 51 і 52, ECHR 2003-X) (п. 46 рішення).

Відповідно до сталої практики ЄСПЛ, вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (див., mutatis mutandis, рішення у справі «ОСОБА_3 проти України» (974_256) (Aleksandr Shevchenko v. Ukraine), заява № 8371/02, п. 27, рішення від 26 квітня 2007 року, та «Трух проти України» (Trukh v. Ukraine) (ухвала), заява № 50966/99, від 14 жовтня 2003 року).

У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності), коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів ні у часі, ні в підставах для поновлення строків (пункт 41 рішення у справі «Пономарьов проти України» (Заява № 3236/03).

Відповідно до ч.1 ст.170 ЦПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Згідно з п.3 ч.5 ст.170 ЦПК України заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі. До заяви про скасування судового наказу додається серед іншого клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті.

У разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду (ч.6 ст.170 ЦПК України).

Згідно із ч. 2 ст. 171 ЦПК України заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого частиною першою статті 170 цього Кодексу, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.

Представник боржника ОСОБА_1 ОСОБА_2 звернувся до суду 26 липня 2019 року з заявою про скасування судового наказу від 29 жовтня 2018 з порушенням строку, передбаченого ч.1 ст.170 ЦПК України, оскільки в своїй заяві представник боржника зазначає, що про вказаний судовий наказ йому стало відомо 22 липня 2019 року після ознайомлення з матеріалами справи, однак з матеріалів справи слідує, що вказаний судовий наказ боржник отримала 09 листопада 2018 року. Крім того, заявник зазначає, що стягувачем зазначено заборгованість поза межами позовної давності, однак стягував Комунальне підприємство «Кривбасводоканал» звернувся до суду з заява про видачу судового наказу 28 вересня 2018 року та просив стягнути заборгованість за період з жовтня 2015 року по серпень 2018 року, тобто в межах позовної давності, тому заява підлягає поверненню, як передбачено п.3 ч.5 ст.170 ЦПК України та ч. 2 ст. 171 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись статтями 170, 171 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву представника боржника адвоката Хобти Сергія Григоровича в інтересах ОСОБА_1 про скасування судового наказу по справі за заявою Комунального підприємства «Кривбасводоканал» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 на користь Комунального підприємства «Кривбасводоканал» заборгованості за отримані послуги з централізованого постачання холодної води у розмірі 5524,67 грн., 3% річних в сумі 206,71 грн., втрати від інфляції у розмірі 712,75 грн., а також витрати по сплаті судового збору у розмірі 176,20 грн. - повернути, роз`яснивши, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржено до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги у 15- денний термін. До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Суддя: С. В. Ступак