Справа № 535/478/19
Провадження № 2-о/535/20/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 травня 2019 року Котелевський районний суд Полтавської області

в складі: головуючого судді - Якименко Т.О.,

при секретарі - Балала Л.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт Котельва Полтавської області цивільну справу за заявою ОСОБА_1 про видачу обмежувального припису, заінтересована особа - ОСОБА_2 ,

ВСТАНОВИВ:

Заявниця ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про видачу обмежувального припису стосовно ОСОБА_2 . Свою заяву обґрунтувала тим, що її колишій чоловік ОСОБА_2 постійно вчиняє стосовно неї психологічне насильство, погрожує вбивством. 31.03.2019 року він з'явився за місцем її проживання за адресою: АДРЕСА_1 та вчинив відносно неї фізичне насильство в присутності працівників поліції, що виразилось у завданні їй тілесних ушкоджень. В з'язку з цим просила суд видати обмежувальний припис стосовно ОСОБА_2 а саме: заборону наближення на 100 м до місця її проживання за адресою: АДРЕСА_1 , та заборону вести листування, телефонні розмови, або контактувати з нею через інші засоби зв'язку особисто і через третіх осіб.

Заявниця ОСОБА_1 в судовому засіданні від 25.04.2019 року вимоги підтримала в повному обсязі, наполягала на їх задоволенні та надала пояснення, аналогічні тим, що викладені у наданій до суду заяві. Пояснила, що 11.04.2019 року вона звернулась в поліцію з заявою про притягнення ОСОБА_2 до кримінальної відповідальності за нанесення їй тілесних ушкоджень.

У судове засідання від 11.05.2019 року заявниця не з'явилась, надала суду заяву в якій просить справу розглянути без її участі. Заявлені вимоги підтримує у повному обсязі.

Заінтересована особа ОСОБА_2 у судових засіданнях проти задоволення заяви ОСОБА_1 заперечував, пояснивши при цьому, що насильства відносно неї не вчиняв, її заяву вважає необґрунтованою, зазначивши, що заявник, поданою до суду заявою, має намір позбавити його права користування житлом, за адресою: АДРЕСА_1 , та яке перебуває у їх з заявницею спільній частковій власності. Крім того пояснив, що 31.03.2019 року з'явився за вказаною адресою, щоб поговорити з ОСОБА_1 щодо пошкодження нею насаджень на належній йому присадибній земельній ділянці. При цьому він попередньо викликав працівників поліції, для з'ясування вказаних вище обставин, під час чого, заявниця навпаки ображала його та працівників поліції нецензурною лайкою.

Пояснив також, що після розлучення та поділу спільного майна подружжя він не веде спілкування з ОСОБА_1 ні в якій формі, тому вимога заявниці щодо заборони листування є повністю необгрунтованою.

Суд, дослідивши матеріали справи, наявні докази, заслухавши пояснення учасників справи, допитавши свідків ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , дійшов висновку, що у задоволенні заяви ОСОБА_1 слід відмовити повністю, з огляду на наступне.

Судом встановлено такі факти та відповідні їм правовідносини.

27 серпня 2010 року після розірвання шлюбу між заявницею ОСОБА_1 та заінтересованою особою ОСОБА_2 , вони проживають окремо.

Рішенням Апеляційного суду Полтавської області від 13.12.2011 року визнано за ОСОБА_2 та виділено йому в натурі 2/5 частини житлового будинку з господарськими будівлями, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , а за ОСОБА_1 відповідно визнано право власності та виділено в натурі 3/5 частини вказаного вище нерухомого майна, з відповідними частками земельної ділянки.

В судовому засіданні встановлено, що заінтересована особа ОСОБА_2 фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , в той час зареєстрований він за адресою: АДРЕСА_1 .

Таким чином, він має право володіти та користуватися будинком за місцем проживання заявниці.

Свідки ОСОБА_3 та ОСОБА_4 у судовому засіданні пояснили суду, що 31 березня 2019 року в складі слідчо-оперативної групи за викликом ОСОБА_2 вони прибули в господарство за адресою: АДРЕСА_1 , для з'ясування обставин пошкодження ОСОБА_1 насаджень на присадибній городній ділянці. ОСОБА_1 не впустила їх у двір замахуючись при цьому віником, ображала їх та ОСОБА_2 нецензурною лайкою. Ніяких тілесних пошкоджень ОСОБА_2 заявниці не наносив і господарство по АДРЕСА_1 вони залишили разом з ОСОБА_2

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 350-2 ЦПК України, заява про видачу обмежувального припису може бути подана особою, яка постраждала від домашнього насильства або її представником у випадках визначених Законом України «Про запобігання та протидію домашньому насильству».

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» домашнім насильством є діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім'ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім'єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь.

Згідно ст. 24 Законом України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» до спеціальних заходів щодо протидії домашньому насильству належать: обмежувальний припис стосовно кривдника.

За змістом статті 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу.

Статтею 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Таким чином, враховуючи усі надані докази, з огляду на встановлені судом обставини, суд, приходить до висновку, що відсутні обґрунтовані ризики вчинення ОСОБА_2 домашнього насильства щодо заявниці, тому суд приходить до висновку про безпідставність заяви ОСОБА_1

Також, судом взято до уваги те, що звертаючись до суду з вимогою про видачу обмежувального припису, заявниця, у підтвердження викладених в заяві фактів, не надала належних та допустимих доказів вчинення ОСОБА_2 відносно неї психологічного та фізичного насильства. Сам факт внесення в Єдиний реєстр досудових розслідувань відомостей про вчинення відносно неї кримінального правопорушення не може слугувати підставою звернення до суду з заявою про видачу обмежувального припису.

Будь яких інших доказів, зокрема про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності, чи доказів на підтвердження скоєння відносно неї психологічного насильства у вигляді дзвінків, направлення їй листів чи іншої кореспонденції з погрозами чи образами на її адресу заявницею суду не надано.

Таким чином, враховуючи, що суду не надано належних, достатніх та переконливих доказів для оцінки ризиків вчинення насильства заінтересованою особою відносно заявниці, настання тяжких або особливо тяжких наслідків його вчинення, суд, приходить до висновку про відсутність підстав для видачі обмежувального припису.

В силу ч. 3 ст. 350-5 ЦПК України судові витрати, пов'язані з розглядом справи, суд відносить на рахунок держави.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.259,294,350-1 - 350-8 ЦПК України, Законом України «Про запобіганню та протидію домашньому насильству, суд -

ВИРІШИВ:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 , заінтересована особа - ОСОБА_2 про видачу обмежувального припису відмовити у повному обсязі.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до пп.15.5 п.15 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Котелевський районний суд Полтавської області.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя