Ухвала

08 травня 2019 року

м. Київ

справа № 360/511/15-ц

провадження № 61-3023св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у складі:

головуючого - Луспеника Д. Д.,

суддів: Білоконь О. В., Гулька Б. І., Синельникова Є. В. (суддя-доповідач), Хопти С. Ф.,

учасники справи:

позивач – ОСОБА_6 ,

представник позивача - ОСОБА_2 ,

відповідач - ОСОБА_3 ,

представник відповідача - ОСОБА_5 ,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження клопотання представника ОСОБА_3 - ОСОБА_5 про розгляд касаційної скарги ОСОБА_6 , яка подана представником ОСОБА_2 , на рішення Бородянського районного суду Київської області, у складі судді Міланіч А. М.,від 09 грудня 2016 року та ухвалу Апеляційного суду Київської області, у складі колегії суддів: Верланова С. М., Савченка С. І., Приходька К. П.,від 07 грудня 2017 року, з викликом сторін,

ВСТАНОВИВ:

У березні 2015 року ОСОБА_6 звернувся до суду із позовом до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя.

У березні 2015 року ОСОБА_3 звернулась до суду із зустрічним позовом до ОСОБА_6 про поділ майна подружжя.

Рішенням Бородянського районного суду Київської області від 09 грудня 2016 року частково задоволено позовні вимоги ОСОБА_6 та зустрічні позовні вимоги ОСОБА_3 У порядку поділу спільного майна колишнього подружжя ОСОБА_6 та ОСОБА_3 визнано за ОСОБА_6 право власності на: будинковолодіння ? 1 , земельну ділянку площею 0,15 га, кадастровий номер НОМЕР_1 , з цільовим призначенням для будівництва та обслуговування житлового будинку та господарських споруд, земельну ділянку площею 0,1253 га, кадастровий номер НОМЕР_1 , з цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства, які розташовані по АДРЕСА_1 , вартістю 1 670 663, 00 грн, а також земельну ділянку площею 1,0000 га, кадастровий номер НОМЕР_2 , з цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства, що розташована на території Микулицької сільської ради Бородянського району Київської області, вартістю 405 500, 00 грн, а всього на загальну суму 2 076 163, 00 грн. Визнано за ОСОБА_3 право власності на квартиру АДРЕСА_2 , вартістю 499 802, 00 грн, квартиру АДРЕСА_3 , вартістю 754 379 грн, квартиру АДРЕСА_4 , вартістю 761 247 грн, а всього на загальну суму 2 015 428 грн. Стягнуто з ОСОБА_6 на користь ОСОБА_7 компенсацію різниці вартості часток у сумі 30 367, 50 грн.У задоволенні решти первісних та зустрічних позовних вимог відмовлено.

Ухвалою Апеляційного суду Київської області від 07 грудня 2017 року рішення суду першої інстанції залишено без змін.

У грудні 2017 року представником ОСОБА_6 - ОСОБА_2 подано касаційну скаргу, в якій заявник просить скасувати рішення Бородянського районного суду Київської області від 09 грудня 2016 року та ухвалу Апеляційного суду Київської області від 07 грудня 2017 року, а справу передати на новий судовий розгляд до суду першої інстанції, посилаючись на порушення судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального і процесуального права.

14 березня 2018 року ухвалою Верховного Суду відкрито касаційне провадження у справі за поданою касаційною скаргою.

17 квітня 2019 року ухвалою Верховного Суду справу за позовом ОСОБА_6 до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя та за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_6 про поділ майна подружжя, за касаційною скаргою ОСОБА_6 , яка подана представником ОСОБА_2 , на рішення Бородянського районного суду Київської області від 09 грудня 2016 року та ухвалу Апеляційного суду Київської області від 07 грудня 2017 року призначено до судового розгляду у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами.

У відзиві на касаційну скаргу представник ОСОБА_3 - ОСОБА_5 вказує на правильність висновків судів першої та апеляційної інстанцій, просить касаційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржені судові рішення - без змін. Разом з цим, представником ОСОБА_3 - ОСОБА_5 подано клопотання про проведення судового засідання з викликом сторін.

У задоволенні клопотання про розгляд справи з викликом сторін слід відмовити з наступних підстав.

Частиною третьою статті 3 ЦПК України визначено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Процедура допуску скарг до розгляду та провадження виключно з питань права, на відміну від того, що стосується питань фактів, може відповідати вимогам статті 6 Конвенції, навіть якщо скаржнику не була надана можливість бути особисто заслуханим судом касаційної інстанції, за умови, якщо відкрите судове засідання проводилось у суді першої інстанції і якщо суди вищої інстанції не мають повноважень встановлювати факти справи, а тільки тлумачити відповідні юридичні норми.

Відповідно до частини першої статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими. Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції (частина друга вказаної статті).

Частиною першою статті 402 ЦПК України передбаченого, що у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

У разі необхідності учасники справи можуть бути викликані для надання пояснень у справі.

Питання виклику учасників справи для надання пояснень у справі вирішується Верховним Судом з огляду на наявність необхідності у таких поясненнях.

Положення частин п'ятої та шостої статті 279 ЦПК України, якою врегульовано порядок розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження в суді першої інстанції, не застосовуються при касаційному розгляді, оскільки суд касаційної інстанції перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права та не вирішує питань доказування у справі і не встановлює обставин справи.

Відповідно до частини тринадцятої статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи.

Оскільки судом касаційної інстанції у межах касаційного провадження не проводиться встановлення обставин справи і фактів, а також не приймалось рішення про виклик осіб, які беруть участь у справі, для надання пояснень у справі, і такої необхідності колегія суддів не вбачає, то підстав для розгляду справи з викликом сторін суд касаційної інстанції не знаходить. Повідомлення учасників справи про час і місце розгляду справи здійснено шляхом розміщення інформації на офіційному веб-порталі судової влади.

Керуючись статтею 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Відмовити представнику ОСОБА_3 - ОСОБА_5 у задоволенні клопотання про розгляд справи за позовом ОСОБА_6 до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя та за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_6 про поділ майна подружжя, за касаційною скаргою ОСОБА_6 , яка подана представником ОСОБА_2 , на рішення Бородянського районного суду Київської області від 09 грудня 2016 року та ухвалу Апеляційного суду Київської області від 07 грудня 2017 року, з викликом сторін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Головуючий

Д. Д. Луспеник

Судді

О. В. Білоконь

Б. І. Гулько

Є. В. Синельников

С. Ф. Хопта