Червоноармійський районний суд Житомирської області
Справа № 292/172/19
Номер провадження 2-о/292/11/19 У Х В А Л А
"26" лютого 2019 р. смт.Пулини
Суддя Червоноармійського районного суду Житомирської області Рябенька Т.С., розглянувши заяву заступника керівника Новоград-Волинської місцевої прокуратури Житомирської області ОСОБА_1 в інтересах держави в особі Пулинської селищної ради Пулинського району Житомирської області про визнання спадщини відумерлою,-
В С Т А Н О В И Л А :
Ухвалою судді від 12 лютого 2019 року заяву заступника керівника Новоград-Волинської місцевої прокуратури Житомирської області ОСОБА_1 залишено без руху, оскільки дана заява не відповідає вимогам ст.175, 177, 335 ЦПК України та не сплачено судовий збір, заявнику надано строк для виправлення недоліків.
13.02.2019 року копію даної ухвали направлено на адресу заявника.
22 лютого 2019 року суддею отримано заяву про усунення недоліків та заяву про визнання спадщини відумерлою в новій редакції з додатками. Проте у вказаній заяві недоліки, викладені в ухвалі судді від 13 лютого 2019 року, усунені не були. Так, предметом судового розгляду у даній справі є позовні вимоги прокурора про визнання спадщини відумерлою. В заяві, поданій в новій редакції, зазначено, що дана заява пред"явлена в інтересах Пулинської селищної ради Пулинського району Житомирської області як захід прокурорського реагування.
При зверненні з даною заявою в обґрунтування необхідності самостійного захисту інтересів держави прокурор вказав на тривалу бездіяльність Пулинської селищної ради Житомирської області, яка полягала у невжитті останньою заходів із урегулювання спірних правовідносин в судовому порядку, що, на думку прокурора, свідчить про неналежний захист цим органом інтересів держави.
Прокурор може представляти інтереси держави в суді у виключних випадках, які прямо передбачені законом. Розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідає принципу змагальності, який є однією з засад правосуддя (пункт третій частини другої статті 129 Конституції України).
Пункт третій частини першої статті 131-1 Конституції України передбачає можливість представництва прокурором інтересів держави у виключних випадках. Тому необхідно з'ясувати, що мається на увазі під "виключним випадком" і чи є таким випадком ситуація у конкретній справі.
Насамперед, випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї конституційної норми є поняття "інтерес держави". "Інтереси держави" охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація "інтересів держави", особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необгрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно.
Аналіз частини третьої статті 23 Закону України "Про прокуратуру" дає підстави стверджувати, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох "виключних" випадках:
1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження;
2) у разі відсутності такого органу.
Перший "виключний випадок" передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Однак підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно відрізняються.
У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб'єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно.
"Не здійснення захисту" виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб'єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.
"Здійснення захисту неналежним чином" виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.
"Неналежність" захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який серед іншого включає досудове з'ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.
При цьому захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб'єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб'єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб'єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.
Прокурор не може вважатися альтернативним суб'єктом звернення до суду і замінювати належного суб'єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави.
Більше того, саме лише посилання в заяві на те, що уповноважений орган не здійснює або неналежним чином здійснює відповідні повноваження, для прийняття заяви для розгляду недостатньо. У такому разі прокурор повинен надати належні та допустимі докази відповідно до вимог процесуального закону (наприклад, внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинене кримінальне правопорушення на підставі статті 367 Кримінального кодексу України (службова недбалість); вирок суду щодо службових осіб; докази накладення дисциплінарних стягнень на державних службовця, які займають посаду державної служби в органі державної влади та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, за невиконання чи неналежне виконання службових обов'язків тощо).
Суд не знаходить підстав для висновку про невиконання або неналежне виконання Пулинською селищною радою Житомирської області, яка є самостійною юридичною особою з повним обсягом процесуальної дієздатності, своїх функцій щодо захисту майнових інтересів територіальної громади. Сама по собі обставина не звернення позивача з позовом протягом певного періоду, без з'ясування фактичного стану правовідносин між сторонами спору, не свідчить про неналежне виконання таким органом своїх функцій із захисту інтересів держави.
Одночасно суд наголошує, що обставини дотримання прокурором встановленої частинами 3, 4 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" процедури, яка повинна передувати зверненню до суду з відповідним позовом, підлягають з'ясуванню судом не залежно від того, чи має місце факт порушення інтересів держави у конкретних правовідносинах. У той же час відповідний уповноважений орган держави (за його наявності), виконуючи свої функції, не позбавлений можливості самостійно звернутись до суду з метою захисту інтересів держави.
Прокурор в заявлених вимогах просить визнати спадщину відумерлою та передати право на земельну ділянку територіальній громаді Пулинської селищної ради Пулинського району Житомирської області, а тому суд приходить до висновку, що прокурор представляє інтереси лише територіальної громади, а не держави.
Відповідно до ч.4 ст.56 ЦПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 цього Кодексу.
Крім того, у встановлений судом строк інші недоліки заяви, зазначені в ухвалі судді, не усунені, тому відповідно до ч.3 ст.185 ЦПК України дану заяву слід вважати неподаною та повернути її заявнику.
На підставі викладеного, керуючись ч.ч.3, 5 ст.185 ЦПК України, суддя-
У Х В А Л И Л А :
Заяву заступника керівника Новоград-Волинської місцевої прокуратури Житомирської області ОСОБА_1 в інтересах держави в особі Пулинської селищної ради Пулинського району Житомирської області про визнання спадщини відумерлою вважати неподаною та повернути заявнику.
Розяснити заявнику, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.
Апеляційну скаргу на ухвалу суду може бути подано до Житомирського апеляційного суду протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення.
Суддя Т.С.Рябенька