Справа № 369/6087/19
Провадження №2/369/3018/19
УХВАЛА

про залишення без руху

14.05.2019 року м. Київ

Суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Медведський М.Д., вирішуючи питання про відкриття провадження в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Києво-Святошинської районної державної адміністрації у Київській області, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Головного управління Держгеокадастру у Київській області, Гореницької сільської ради Києво-Святошинського району Київської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Садівницьке товариство «ВОЇН-2» про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою, зобов`язання відповідачів не чинити перешкоди у користуванні земельною ділянкою шляхом відновлення її меж, визнання недійсними та скасування рішень, якими погоджено технічну документацію із землеустрою земельних ділянок та зобов`язання скасувати державну реєстрацію права власності на земельні ділянки,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Києво-Святошинської районної державної адміністрації у Київській області, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Головного управління Держгеокадастру у Київській області, Гореницької сільської ради Києво-Святошинського району Київської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Садівницьке товариство «ВОЇН-2» про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою, зобов`язання відповідачів не чинити перешкоди у користуванні земельною ділянкою шляхом відновлення її меж, визнання недійсними та скасування рішень, якими погоджено технічну документацію із землеустрою земельних ділянок та зобов`язання скасувати державну реєстрацію права власності на земельні ділянки.

Розглянувши матеріали позовної заяви вважаю, що вона не відповідає вимогам ст.175, 177 ЦПК України, а тому підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Відповідно до ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Судом встановлено, що позовні вимоги, викладені в резолютивній частині позовної заяви, не відповідають змісту припису п. 4 ч. 1 ст. 175 ЦПК України, згідно якого позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог спосіб; (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Відповідно до ч. 2 ст. 16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов`язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Позовна вимога під номером 2 резолютивної частини позовної заяви сформульована як «…усунути перешкоди … шляхом зобов`язання відповідачів ОСОБА_3 та ОСОБА_2 не чинити перешкоди, … шляхом відновлення меж належної позивачеві земельної ділянки». Така позовна вимога фактично містить дві тотожні вимоги до різних відповідачів, які, як вбачається з тексту позовної заяви володіють різними земельними ділянками, відтак відсутні правові підстави об`єднання позовних вимог до двох відповідачів в одну позовну вимогу. Також не зрозуміло з даної вимоги про здійснення яких дій, передбачених законом, позивач просить суд зобов`язати вчинити відповідачів з метою відновлення меж земельної ділянки позивача, оскільки в порушення п. 5 ч. 1 ст. 175 ЦПК України позовна заява не містить опису обставин, які б обґрунтовували порушення меж земельної ділянки внаслідок дій або бездіяльності ОСОБА_3 та ОСОБА_2

Позовна вимога під номером 3 резолютивної частини позовної заяви, серед іншого, містить вимогу про поновлення строку оскарження дій державного реєстратора та реєстрацію права власності земельних ділянок відповідачів ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , однак в порушення п. 4 ч. 1 ст. 175 ЦПК України позовна заява не містить жодних вимог до суду про спосіб захисту прав позивача, визначеного законом, у контексті оскарження позивачем дій державного реєстратора та реєстрації права власності.

Позовна вимога під номером 4 резолютивної частини позовної заяви в порушення п. 4 ч. 1 ст. 175 ЦПК України містить одночасно чотири вимоги до чотирьох різних відповідачів про: визнання недійсним державного акту на земельну ділянку ОСОБА_3 ; визнання недійсним державного акту на земельну ділянку ОСОБА_2 ; скасування рішень Києво-Святошинської районної державної адміністрації; скасування рішень Гореницької сільської ради Києво-Святошинського району Київської області. Також позовна заява не містить жодних ідентифікаційних ознак рішень Києво-Святошинської районної державної адміністрації та Гореницької сільської ради Києво-Святошинського району Київської області які позивач просить суд скасувати, що порушує принцип юридичної визначеності в контексті диспозитивності цивільного процесу.

На підставі викладеного, позивачу необхідно привести позовні вимоги у відповідність до п. 4 ч. 1 ст. 175 ЦПК України із конкретним зазначення способів захисту порушеного прав позивача та зазначенням змісту позовних вимог до кожного з відповідачів.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 ЗУ «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

З даного приводу чого, суд звертає увагу позивача, що позовна заява містить твердження про 3 немайнові позовні вимоги, що не відповідає дійсності. З огляду на вимогу формулювання позовних вимог стосовно кожного відповідача окремо, в поданій редакції позовна заява містить 14 позовних вимог:

-Усунути перешкоди та зобов`язати ОСОБА_3 не чинити перешкод шляхом відновлення меж земельної ділянки позивача;

-Усунути перешкоди та зобов`язати ОСОБА_2 не чинити перешкод шляхом відновлення меж земельної ділянки позивача;

-Визнати недійсним державний акт на право власності земельної ділянки ОСОБА_3 ;

-Скасувати рішення Києво-Святошинської районної державної адміністрації про видачу державного акту на земельну ділянку ОСОБА_3 ;

-Скасувати рішення Гореницької сільської ради Києво-Святошинського району Київської області про видачу державного акту на земельну ділянку ОСОБА_3 ;

-Скасувати рішення Києво-Святошинської районної державної адміністрації про погодження технічної документації із землеустрою земельної ділянки ОСОБА_3 ;

-Скасувати рішення Гореницької сільської ради Києво-Святошинського району Київської області про погодження технічної документації із землеустрою земельної ділянки ОСОБА_3 ;

-Визнати недійсним державний акт на право власності земельної ділянки ОСОБА_2 ;

-Скасувати рішення Києво-Святошинської районної державної адміністрації про видачу державного акту на земельну ділянку ОСОБА_2 ;

-Скасувати рішення Гореницької сільської ради Києво-Святошинського району Київської області про видачу державного акту на земельну ділянку ОСОБА_2 ;

-Скасувати рішення Києво-Святошинської районної державної адміністрації про погодження технічної документації із землеустрою земельної ділянки ОСОБА_2 ;

-Скасувати рішення Гореницької сільської ради Києво-Святошинського району Київської області про погодження технічної документації із землеустрою земельної ділянки ОСОБА_2 ;

-Зобов`язати ГУ Держгеокадастр у Київській області скасувати державну реєстрації права власності на земельну ділянку ОСОБА_3 ;

-Зобов`язати ГУ Держгеокадастр у Київській області скасувати державну реєстрації права власності на земельну ділянку ОСОБА_2 ;

Суд також встановлено, що позивачем порушений п. 3 ч. 1 ст. 175 ЦПК України щодо визначення ціни позову, оскільки позовні вимоги про скасування державної реєстрації права власності відповідачів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на земельні ділянки є майновими вимогами в силу п. 9 ч. 1 ст.. 176 ЦПК України, згідно якої ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна.

Згідно з ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» фізичною особою сплачується судовий збір за подачу до суду позовної заяви з майновою вимогою 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно постанови Пленуму Верховного Суду України від 06.11.2009 року «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними», вказано, що у справах про визнання правочину недійсним без застосування наслідків недійсності судовий збір сплачується як із немайнового спору. У справах про застосування наслідків недійсного

(нікчемного) правочину судовий збір сплачується залежно від вартості відшукуваного майна, щодо якого заявляються вимоги. У справах про визнання правочину недійсним із застосуванням наслідків недійсності судовий збір сплачується за загальною сумою всіх вимог.

Згідно п.1 пп. 1,2 Постанови Кабінету Міністрів України від 21 серпня 2014 р. № 358 «Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» установлено, що оціночною вартістю для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства (далі - оподаткування), є ринкова вартість, розрахована відповідно до національних стандартів та інших нормативно-правових актів з питань оцінки майна і майнових прав; інформація із звіту про оцінку майна, звіту про експертну грошову оцінку земельних ділянок (далі - звіт про оцінку), що складений для цілей оподаткування, вноситься безперешкодно та безоплатно до єдиної бази даних звітів про оцінку. Зазначена інформація складається за встановленою Фондом державного майна формою та є додатком до звіту.

Такої інформації про внесення доданого до матеріалів позову звіту про оцінку до єдиної бази даних звітів про оцінку за встановленою Фондом державного майна формою з відповідним додатком до звіту позивачем не представлено, у зв`язку з чим суд не має змоги визначити дійсну ціну позову та розмір судового збору.

Тому позивачу необхідно надати суду звіт про оцінку спірного майна або інші докази у відповідності до яких позивачу необхідно встановити ціну позову та сплатити судовий збір з урахуванням дійсної вартості майна, якого стосуються позовні вимоги позивача.

Судом також встановлено порушення п. 8 ч. 1 ст. 175 ЦПК України, згідно якої в позовній заяві зазначається перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви. Позовна заява не містить переліку доданих документів, а лише містить загальне посилання на «додатки на 371 аркуші», що не відповідає сутності припису п. 8 ч. 1 ст. 175 ЦПК України.

Також позивач також повинен дотримуватись приписів ст. 95 ЦПК України, згідно яких письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Судом також встановлено порушення ч. 4 ст. 177 ЦПК України, згідно якої до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до ч. 2 ст. 9 Закону України «Про судовий збір», суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Відповідно до п. 2.14 Інструкції про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті, затвердженої постановою Правління Національного банку України № 22 від 21 січня 2004 року, банк платника на всіх примірниках прийнятих розрахункових документів і на реєстрах обов`язково заповнює реквізити "Дата надходження" і "Дата виконання", а банк стягувача - "Дата надходження в банк стягувача" (якщо ці реквізити передбачені формою документа), засвідчуючи їх підписом відповідального виконавця та відбитком штампа банку. На документах, прийнятих банком після закінчення операційного часу, крім того, ставиться штамп "Вечірня".

Відповідно до п.1 Порядку заповнення документів на переказ у разі сплати (стягнення) податків, зборів, митних платежів, єдиного внеску, здійснення бюджетного відшкодування податку на додану вартість, повернення помилково або надміру зарахованих коштів, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України № 666 від 24.07.2015 року "Про затвердження Порядку заповнення документів на переказ у разі сплати (стягнення) податків, зборів, митних платежів, єдиного внеску, здійснення бюджетного відшкодування податку на додану вартість, повернення помилково або надміру зарахованих коштів" при сплаті судового збору повинно бути обов`язково заповнене поле "Призначення платежу", в якому друкується інформація про призначення платежу в довільній формі.

Відповідно до п. 26 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ " Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах " № 10 від 17 жовтня 2014 року, суд перед відкриттям провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України. У зв`язку із цим суд повинен перевірити, щоб платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою, що додаються до позовної заяви (заяви, скарги), містили відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір. Розрахункові документи на переказ коштів подаються до суду тільки в оригіналі, копії, у тому числі виготовлені з використанням технічних засобів (фотокопії тощо) цих документів, а також платіжне доручення, яке за формою не відповідає наведеним вимогам, не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

Однак при перевірці зарахування судового збору зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України, встановлено, що відомості про зарахування коштів до Державного бюджету України в сумі 2689, 40 грн. по квитанції № 0.0..1 від 02.05.2019 року відсутні. Також суд зауважує, що в наданому дублікаті квитанції № 0.0..1 від 02.05.2019 відсутнє посилання в призначенні платежу на позивача, що унеможливлює ідентифікацію проведеного платежу саме за подання даного позову, відтак дублікат такої квитанції не є належним доказом сплати судового збору за подання даного позову.

За таких обставин, позивачу необхідно надати докази на підтвердження того, що кошти сплачені ним зараховані до спеціального фонду Державного бюджету України.

Суд також звертає увагу позивача, що позовна заява в порушення приписів ст. 53 ЦПК України не містить жодного обґрунтування впливу заявлених позовних вимог на права та обов`язки Садівницького товариства «Воїн-2», відтак підстави для залучення такої особи третьою особою, яка не заявляє самостійні вимоги, фактично відсутні.

Виходячи з положень ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. 175, 177, 185, ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву за позовом ОСОБА_1 до Києво-Святошинської районної державної адміністрації у Київській області, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Головного управління Держгеокадастру у Київській області, Гореницької сільської ради Києво-Святошинського району Київської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Садівницьке товариство «ВОЇН-2» про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою, зобов`язання відповідачів не чинити перешкоди у користуванні земельною ділянкою шляхом відновлення її меж, визнання недійсними та скасування рішень, якими погоджено технічну документацію із землеустрою земельних ділянок та зобов`язання скасувати державну реєстрацію права власності на земельні ділянки,-- залишити без руху, надавши строк для виправлення недоліків тривалістю 10 днів з дня отримання даної ухвали.

Повідомити позивача про необхідність усунення недоліків шляхом направлення йому копії даної ухвали та роз`яснити, що у разі не виправлення недоліків до вказаного терміну позовна заява вважатиметься неподаною та буде йому повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М.Д. Медведський