Справа № 202/7244/19
Провадження № 2/202/2472/2019
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
УХВАЛА
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 листопада 2019 року м. Дніпро
Суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська Бєсєда Г.В., розглянувши матеріали цивільної справи за позовною заявою представника Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про відшкодування майнової шкоди за недонос речового майна,-
ВСТАНОВИВ:

28 жовтня 2019 року представник Військової частини НОМЕР_1 звернувся до Індустріального районного суду м. Дніпропетровська з позовом до ОСОБА_1 про відшкодування майнової шкоди за недонос речового майна.
В обґрунтування позовних вимог зазначено, що відповідач проходив військову службу у Військовій частині НОМЕР_1 на посаді гранатометника 1 парашутно-десантного взводу 8 парашутно десантної роти 3 парашутно-десантного батальйону. Під час проходження ним військової служби забезпечувався форменим одягом за рахунок державних коштів. Після звільнення ОСОБА_1 вартість виданих йому предметів речового майна строк носіння яких не закінчився з урахуванням зносу в сумі 5 760, 26 грн. не відшкодував.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про те, що у відкритті провадження у справі слід відмовити, виходячи з наступного.
Згідно матеріалів справи ОСОБА_1 проходив військову службу у Військовій частині НОМЕР_1 на посаді гранатометника 1 парашутно-десантного взводу 8 парашутно десантної роти 3 парашутно-десантного батальйону.
Згідно довідки № 1343 у військовій частині НОМЕР_1 за солдатом ОСОБА_1 рахується дебіторська заборгованість за недонос речового майна на суму в розмірі 5 760, 26 грн.
Матеріали справи свідчать, що спір між сторонами виник під час проходження відповідачем військової служби.
Відповідно до ч.ч.1,2 ст.2 Закону України « Про військовий обов`язок і військову службу» військова служба є державною службою особливого характеру, яка полягає у професійній діяльності придатних до неї за станом здоров`я і віком громадян України, пов`язаній із захистом Вітчизни. Час проходження військової служби зараховується громадянам України до їх страхового стажу, стажу роботи, стажу роботи за спеціальністю, а також до стажу державної служби.
Порядок проходження громадянами України військової служби, їх права та обов`язки визначаються цим Законом, відповідними положеннями про проходження військової служби громадянами України, які затверджуються Президентом України, та іншими нормативно-правовими актами.
Отже, зазначені норми прямо зазначають, що військова служба є публічною службою.
Таким чином, відповідач, перебуваючи на посаді, що відноситься до публічної служби, як матеріально відповідальна особа, спричинив шкоду державі в особі військової частини шляхом за недонос речового майна.
В свою чергу, встановлення правомірності дій, рішень чи бездіяльності службовця або посадової особи здійснюється виключно в межах адміністративного судочинства в силу приписів ст. 19 КАС України, якою охоплюються спори щодо прийняття на публічну службу, її проходження та звільнення.
Згідно з п. 17 ч.1 п.1 ст. 4 КАС публічна служба - це діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.
Частиною 4 ст. 5 КАС України передбачено, що суб`єкти владних повноважень мають право звернутися до адміністративного суду у випадках, визначених Конституцією та законами України.
Таким чином, даний спір підлягає вирішенню в порядку адміністративного судочинства як такий, що пов`язаний з питанням реалізації правового статусу особи, яка перебуває на публічній службі, від моменту її прийняття на посаду і до звільнення з публічної служби, зокрема, й питаннями відповідальності за рішення, дії чи бездіяльність на відповідній посаді, що призвели до завдання шкоди (збитків), навіть якщо притягнення такої особи до відповідальності шляхом подання відповідного позову про відшкодування такої шкоди ( збитків) відбувається після її звільнення з державної служби.
Аналогічні висновки містяться у постановах Великої Палати від 5 грудня 2018 року у справі №11-892апп18, від 12 грудня 2018 року у справі №14-481цс18 та від 13 лютого 2019 року у справі №636/93/14-ц.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України суд відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.
Враховуючи ту обставину, що між сторонами виник спір, який підлягає розгляду за правилами КАС України, суд дійшов висновку про необхідність відмови у відкритті провадження у справі.
Суд також роз`яснює позивачеві його право звернутись до суду з даними вимогами в порядку адміністративного судочинства.
Керуючись ст. 255, 259, 268, 374, 377, 381-384 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

У відкритті провадження у справі за позовом представника Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про відшкодування майнової шкоди за недонос речового майна відмовити.
Копію ухвали разом із позовом та всіма доданими до нього документами надіслати Військовій частині НОМЕР_1 .
Роз`яснити Військовій частині НОМЕР_1 , що розгляд справи віднесено до юрисдикції адміністративних судів.
Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Ухвала суду набирає законної сили після закінчення зазначених вище строків, або після перегляду ухвали в апеляційному порядку, якщо її не скасовано.

Суддя Г.В. Бєсєда