У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"26" листопада 2019 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Арапіна Н.Є., розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання меморандуму про взаємне співробітництво по веденню господарської діяльності ресторану, літнього майданчика і виробництва, розірвання меморандуму про взаємне співробітництво по веденню господарської діяльності підприємства громадського харчування та фабрики кухні, стягнення грошових коштів,

в с т а н о в и в :

позивач звернулася до суду із позовом до ОСОБА_2 про розірвання меморандуму про взаємне співробітництво по веденню господарської діяльності ресторану, літнього майданчика і виробництва, розірвання меморандуму про взаємне співробітництво по веденню господарської діяльності підприємства громадського харчування та фабрики кухні, стягнення грошових коштів.

01 листопада 2019 року ухвалою суду відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомленням (викликом) сторін.

До суду надійшло клопотання представника відповідача ОСОБА_2 - ОСОБА_3 про розгляд справи за правилами загального позовного провадження. Свої вимоги мотивував необхідністю встановити фактичне виконання сторонами умов меморандума, витребування у поставщиків устаткування дублікатів документів на підтвердження поставки, допитом свідків, належного формування позиції з урахуванням судової практики. Однак на підтвердження цих обгрунтувань представником відповідача не надано буд-яких доказів або клопотань.

Згідно ч. 4 ст. 277 ЦПК України якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про: залишення заяви відповідача без задоволення; розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Згідно ч. 5 ст. 277 ЦПК України якщо відповідач не подасть у встановлений судом строк такі заперечення, він має право ініціювати перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження лише у випадку, якщо доведе, що пропустив строк з поважних причин.

Відповідно до пункту 1 частини шостої статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з частиною четвертою статті 19 ЦПК України спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Відповідно ч. 1 ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: малозначні справи; що виникають з трудових відносин, а також спори про стягнення аліментів та поділ майна подружжя.

Відповідно до частини четвертої статті 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів та поділ майна подружжя; 2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

Аналіз зазначених норм дає підстави для висновку, що спрощене позовне провадження застосовується для розгляду малозначних справ, крім справ передбачених частиною четвертою статті 274 ЦПК України.

Обставини справи, що згідно частини третьої статті 274 ЦПК України, мають значення для вирішення питання про можливість розгляду справи в порядку спрощеного провадження, також свідчать про наявність підстав для розгляду цієї справи в спрощеному порядку, тому суд приходить до висновку про те, що справа підлягає подальшому розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, оскільки відповідно до положень ч. 6 ст. 19 ЦПК України даний спір є малозначним.

Однак, суд з урахуванням предмету спору та ціни позову приходить висновку про відмову у задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_2 - ОСОБА_3 про розгляд справи за правилами загального позовного провадження

Керуючись ст.ст. 260, 274, 277, 353 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в :

У задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_2 - ОСОБА_3 про розгляд справи за правилами загального позовного провадження відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя Н.Є.Арапіна