Справа № 577/5414/18
Провадження F 2/577/250/19
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
08 травня 2019 року м. Конотоп
Конотопський міськрайонний суд Сумської області
в складі: головуючого судді Кравченка В.О.
з участю секретаря Мирошниченко Ю.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження справу за позовом Акціонерного товариства комерційний банк “Приватбанк” до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,-
На обгрунтування вимог у заяві зазначено, що на підставі вказаного договору відповідач отримав кредит в розмірі 300 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. ОСОБА_1 підтвердила свою згоду на те, що підписана заява разом з “Умовами та правилами надання банківських послуг” та “Тарифами Банку”, які викладені на банківському сайті, складає між нею та Банком Договір про надання банківських послуг за умовами якого Банк також має право в будь-який момент змінити (збільшити або зменшити) кредитний ліміт (п.п. 2.1.1.2.3, 2.1.1.2.4 Договору)
Згідно п. 2.1.1.12.2 Договору, сплату процентів за користування кредитом Клієнт здійснює шляхом надання доручення Банку про списання грошей з його поточного рахунку в розмірі нарахованих процентів (договірне списання). В разі непогашення Клієнтом боргових зобов”язань за Кредитом до 25 числа місяця, що слідує за місяцем, в якому були здійснені трати, за користування Кредитом Клієнт сплачує Банку проценти в розмірі, зазначеному в Тарифах, що діють на дату нарахування та викладені на банківському сайті, з розрахунку 365/366 календарних днів на рік, що визначено п. 2.1.1.12.6 Договору.
Проте, взятих на себе зобов”язань по поверненню тіла кредиту, відсотків, а у випадку порушення договору сплаті пені та штрафів, відповідач не виконує. Внаслідок чого утворилася заборгованість, яку добровільно не погашає, що і стало підставою звернення до суду з позовом.
Представник позивача за довіреністю ОСОБА_2 просить розглядати справу за його відсутності, вимоги підтримує, не заперечує заочному розгляду справи та винесенню заочного рішення суду (а.с.32).
Відповідач ОСОБА_1, яка належним чином була повідомлена про розгляд справи, у судове засідання не з”явилася повторно, поважність причин неявки не сповістила, заяви про відкладення справи від неї не надходило.
Оскільки представник позивача не заперечує заочному розгляду справи, про що зазначив у поданому клопотанні, справу можливо розглянути за відсутності сторін у порядку заочного провадження за наявними у справі доказами.
Суд, дослідивши матеріали справи приходить до переконання, що позовні вимоги підлягають задоволенню частково виходячи із такого.
Згідно ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов”язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов”язується повернути кредит та сплатити відсотки.
Стаття 526 ЦК України передбачає, що зобов”язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог — відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Із представлених доказів вбачається, що 12.12.2012 року між ОСОБА_1 та АТ КБ “ПРИВАТБАНК” був укладений кредитний договір, що складається з анкети-заяви позичальника, “Тарифів Банку” та “Умов та правил надання банківських послуг” за яким відповідач отримав кредит в розмірі 300 грн. (а.с.7-30). У подальшому кредитний ліміт був збільшений, а ОСОБА_1 продовжувала користуватися (а.с.45-54). Проте, взятих на себе зобов”язань по поверненню кредиту, а у випадку порушення зазначеної угоди сплати штрафних санкцій, відповідач не виконує внаслідок чого утворилася заборгованість.
Однак, суд не погоджується з розрахунком в частині стягнення пені та розміру штрафу в сумі 728,86 грн. (процентна складова) виходячи із такого.
Цивільно-правова відповідальність - це покладення на порушника, який не виконує взяті зобов»язання, основаних на законі невигідних правових наслідків, що полягають у позбавленні певних прав, або в заміні невиконання обов'язку новим, або у приєднанні до невиконаного обов'язку нового додаткового.
Покладення на боржника нових додаткових обов'язків як заходу цивільно-правової відповідальності має місце, зокрема, у випадку стягнення неустойки (пені, штрафу).
Відповідно до ст.549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов'язання (частина друга статті 549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання (частина третя статті 549 ЦК України).
За положенням ст.61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.
Враховуючи викладене слід дійти висновку, що штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення - строків виконання грошових зобов'язань за кредитним договором, свідчить про недотримання наведеного положення Конституції щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності (правова позиція Верховного Суду України у справі № 6-2003цс15).
АТ КБ «ПриватБанк» надало суду докази про порушення відповідачем умов кредитного договору, яке полягає у несплаті щомісячних платежів на погашення кредиту та процентів. Разом з тим за це ж саме порушення банком нараховані пеня і штраф, що відповідно до наведеної правової позиції Верховного Суду України, є подвійною цивільно-правовою відповідальністю за одне і те саме порушення.
Тому позов в частині стягнення пені не підлягає задоволенню.
З урахування викладеного підлягає зменшенню сума штрафу за порушення строків платежів по будь-якому грошовому зобов'язанню, передбаченому договором, більше ніж на 30 днів, яка визначена в розмірі 500 грн. + 5 % від суми позову (п. 2.1.1.7.6 Умов та правил надання банківських послуг).
Отже, процентна складова штрафу буде становити 434,71 грн. (3970,95 грн. - тіло кредиту + 4723,36 грн. - відсотки х 5% = 434,71), а разом з фіксованою частиною 500 грн. + 434,71 грн. = 934,71 грн.
Таким чином загальна сума до стягнення становить 9629,02 грн. (3970,95 + 4723,36 + 934,71 = 9629,02).
Відповідно до ст.141 ЦПК України судові витрати відшкодовуються пропорційно до задоволених вимог.
Керуючись: ст.ст. 526, 1054 ЦК України, ст.ст. 10-13, 76-81, 141, 263-265, 280-282 ЦПК України,-
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя Кравченко В. О.