1Справа № 335/7833/19 2/335/2257/2019
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 липня 2019 року м. Запоріжжя

Суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя Макаров В.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Запорізький виробничий алюмінієвий комбінат» про скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі, поновлення на роботі, стягнення заборгованості по заробітній платі, стягнення компенсації за невикористані дні відпустки, середнього заробітку за час вимушеного прогулу, середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, зобов`язання нарахувати компенсацію втрати частини доходів у зв`язку з порушенням встановлених строків виплати заробітної плати,

ВСТАНОВИВ:

17.07.2019 року до Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Запорізький виробничий алюмінієвий комбінат» про скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі, поновлення на роботі, стягнення заборгованості по заробітній платі, стягнення компенсації за невикористані дні відпустки, середнього заробітку за час вимушеного прогулу, середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, зобов`язання нарахувати компенсацію втрати частини доходів у зв`язку з порушенням встановлених строків виплати заробітної плати.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї додатками, приходжу до висновку, що вона не відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України, у зв`язку з наступним.

Згідно п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити, зокрема, зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці, обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Всупереч даним вимогам позивачем не зазначено ціну позову. Відсутній обґрунтований розрахунок сум, що стягується.

Як вбачається зі змісту позовної заяви ОСОБА_1 , останній просить суд зобов`язати відповідача нарахувати станом на день проведення фактичного розрахунку з позивачем із заборгованості по заробітній платі та виплатити йому компенсацію втрати частини доходів у зв`язку з порушенням встановлених строків виплати заробітної плати.

Зі змісту такої вимоги можна зробити висновок, що позивач має на меті отримати від відповідача у грошовому вираженні компенсацію втрати частини доходів у зв`язку з порушенням встановлених строків виплати заробітної плати.

Однак, ОСОБА_1 не вказав конкретної суми, яку він просить стягнути.

Як передбачено вимогами ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

При цьому, Верховний Суд України у своїй постанові від 30.11.2016 року у справі №6-1121цс16 наголосив на тому, що починаючи з 01.09.2015 року позивачі в справах за позовними вимогами, що випливають з трудових відносин, не звільняються від сплати судового збору, за винятком позивачів у двох категоріях: про стягнення заробітної плати та про поновлення на роботі.

Разом з тим, як вбачається зі змісту позовних вимог, позивач, окрім поновлення на роботі, стягнення заборгованості по заробітній платі, просить також стягнути компенсацію за невикористані дні відпустки, середній заробіток за час вимушеного прогулу, середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні, компенсацію втрати частини доходів у зв`язку з порушенням встановлених строків виплати заробітної плати.

Згідно вимог ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір в розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати, однак, позивачем до позовної заяви не додано документ, що підтверджує сплату судового збору.

Таким чином, позивачу слід зазначити ціну позову, й надати суду нову редакцію позовної заяви із зазначенням у ній ціни позову і в залежності від визначеної ціни позову сплатити судовий збір в розмірі 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

Судом при винесенні ухвали враховується прецедентна практика Європейського суду з прав людини, яка виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19.06.2001 року.

У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, вказані вимоги суду не є порушенням права на справедливий судовий захист та не можуть вважатися обмеженням права доступу до суду.

При цьому, ч.ч. 1, 2, 3 ст. 185 ЦПК України передбачено, що, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Таким чином, позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачу час для усунення вищенаведених недоліків, роз`яснивши ОСОБА_1 , що у разіне усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175, 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Запорізький виробничий алюмінієвий комбінат» про скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі, поновлення на роботі, стягнення заборгованості по заробітній платі, стягнення компенсації за невикористані дні відпустки, середнього заробітку за час вимушеного прогулу, середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, зобов`язання нарахувати компенсацію втрати частини доходів у зв`язку з порушенням встановлених строків виплати заробітної плати залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити, що у разіне усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання її суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду. Заперечення на ухвалу включаються до апеляційної скарги на судове рішення.

Суддя В.О. Макаров