Провадження №2/521/3747/19
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

"18" липня 2019 р. суддя Малиновського районного суду м. Одеси Гранін В.Л. розглянувши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , третя особа Малиновська державна нотаріальна контора м. Одеси, про визнання права власності в порядку спадкування, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Малиновського районного суду м. Одеси з позовною заявою, у якій просив суд визнати за нею право власності в порядку спадкування на 3/100 частину домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 . Вказує, що її мати ОСОБА_10 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , а вона не може оформити спадщину, тому що померла при житті не зареєструвала на себе спадкове майно.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням ст.ст. 175, 177 ЦПК України, а саме:

- ціна позову не вказана. Оцінка спадкового майна не надана. Сплачено судовий збір у мінімальному розмірі 768,40 грн. Згідно п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру сплачується 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. На даний час спірне майно (а це окремо домоволодіння) коштує не менше ніж 600 000 грн. Тому позивачу, з урахуванням вимог ст. 185 ЦПК України, необхідно сплатити судовий збір за майновий спір у розмірі 6 000 грн., а сплачено тільки 768,40 грн. Чи надати оцінку домоволодіння на даний час.

Згідно з положенням ст. 1 ЦПК України, завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб. На підставі зазначеного, позивачу необхідно уточнити яким чином його права спадкоємця порушуються, не визнаються або оспорюються саме відповідачами по справі, оскільки зазначені особи вказані відповідачами у справі, з врахуванням того, що за текстом позовної заяви відсутні відомості, що є інші спадкоємці, які прийняли спадщину. При тому, що згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду від 30.05.2008 року: відповідачами у такій справі є спадкоємці, які саме прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, а саме Одеська міська рада.

Так як зміст позову - це вказівка позивачів на спосіб захисту вже порушеного права (ст. 16 ЦК України) не указано яким чином саме окремо кожним відповідачем порушені права позивача як спадкоємця. Не указано якими діями саме відповідачі порушили, оспорюють чи невизнають її прав спадкоємця.

Позивач фактично вказує, що реєстрацію права власності неможливо здійснити саме власником з причин його смерті.

Однак, згідно з п. 66. Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2015 р. № 1127 ( далі Порядок) для державної реєстрації права власності на підставі заяви спадкоємця подаються документи, необхідні для відповідної реєстрації, передбачені статтею 27 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» та цим Порядком, що підтверджують набуття спадкодавцем права власності на нерухоме майно, витяг із Спадкового реєстру про наявність заведеної спадкової справи та документ, що містить відомості про склад спадкоємців, виданий нотаріусом чи уповноваженою на це посадовою особою органу місцевого самоврядування, якими заведено відповідну спадкову справу. Державна реєстрація права власності на підставі заяви спадкоємця проводиться шляхом внесення до Державного реєстру прав відомостей про суб`єкта права власності - спадкодавця з обов`язковим зазначенням відомостей про смерть такої особи.

Відповідно до п. 14 ч. 1 ст. 27 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» від 01.07.2004 р. № 1952-IV зі змінами, державна реєстрація права власності та інших речових прав проводиться на підставі інших документів, що відповідно до законодавства підтверджують набуття, зміну або припинення прав на нерухоме майно. Такі документи наявні і вони можуть бути підставою для розгляду питання про виділення в окремий об`єкт спадкової частини та подальшої реєстрації права власності у позасудовому, встановленому вище порядку.

Не вказано чому у позивача немає даних про відмову йому саме в реєстрації переходу права власності на спадкодавця. А в п.6. Постанови №5 Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 07 лютого 2014 року Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав, указано, що спадкоємець має право звернутися із заявою про державну реєстрацію переходу права власності до органу, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, після прийняття спадщини в порядку, передбаченому законом. Якщо право власності спадкодавця не було зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, правовстановлюючими є документи, що підтверджують підставу для переходу права власності в порядку правонаступництва, а також документи спадкодавця, що підтверджують виникнення у нього права власності на нерухоме майно.

Не зазначені всі докази, які підтверджують кожну обставину: немає посилання на докази, які підтверджують те, що будинок не може бути оформлений саме на померлого спадкодавця. Не указані докази, які підтверджують наявність спору між сторонами щодо визнання права на спадщину, а також оформлення спірного будинку. Також немає даних про відсутність згоди інших спадкоємців, чи відсутність спадкоємців, у зв`язку з чим суд не може вирішити питання про відкриття провадження у справі (п. 24 Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування»).

Крім того, позивачем не вказано, які перебудови були проведені в домоволодінні з 1992 року (якщо такі були) і чи відповідають вони всім необхідним будівельним нормам та правилам. При тому, що в спірній частині домоволодіння є самочинно збудовані споруди, відповідно до наданого технічного паспорта.

Не надано довідку про осіб, які зареєстровані в даному домоволодінні на даний час. Позивачем не роз`яснено, які правовстановлюючі документи підтверджують право на ці приміщення і якщо вони були перебудовані, то були чи ні на це відповідні дозволи, та які документи свідчать про те, що домоволодіння на даний час не є самочинно збудованим.

В роз`ясненнях «Про практику застосування cудами законодавства, що регулює право приватної власності на житловий будинок», зробленою ВССУ 25.09.2015 року вказано, що суди вірно залишають без руху позовні заяви в яких позивачі не вказують на обставини, якими обґрунтовує наявність спору, відсутність згоди відповідача на прийняття об`єкта в експлуатацію, не надано доказів про відповідність добудови вимогам державних будівельних норм, немає посилання на докази, які визначають вартість житла.

До участі у справі залучена третя особа нотаріальна контора, та не роз`яснено, які неправомірні дії скоєні цією третьою особою і чому вона, в сенсі ст.ст. 52 та 53 ЦПК України, залучена до участі у справі.

Відповідно до п. 7 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, не надано відомостей про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися.

Не вказано з чого складається спірна частина домоволодіння.

Не роз`яснено чому позивачкою не зроблено новий технічний паспорт, а надано паспорт 2011 року, в якому вказано про наявність самочинних споруд, та немає даних про їх узаконення.

На виконання п.п. 9, 10 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, до позовної заяви не додано попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи

Отже, подана позовна заява не відповідає вимогам, встановленим законодавством.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання позивачем ухвали. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 цього Кодексу, сплатить суму судового збору позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи вищенаведене, суд вважає, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення зазначених недоліків.

Керуючись ст.ст. 119-185 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , третя особа Малиновська державна нотаріальна контора м. Одеси, про визнання права власності в порядку спадкування - залишити без руху.

Надати позивачу для усунення недоліків заяви строк - 5 (п`ять) днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити, що у разі невиконання вищевказаних вимог у встановлений суддею строк заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя