УХВАЛА

Справа № 564/1884/19

25 липня 2019 року

м.Костопіль

Костопільський районний суд Рівненської області в особі судді Левчук В.В.

розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ) про розірвання шлюбу

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до Костопільського районного суду Рівненської області з цивільним позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Водночас, позивачем подано заяву про відстрочення сплати судових витрат, у якій просить, з врахуванням її майнового стану, відстрочити сплату судового збору до завершення розгляду справи.

В обґрунтування заяви вказує, що єдиними доходом заявника є лише заробітна плата, за яку остання живе, утримує неповнолітнього сина та сплачує комунальні платежі.

Відповідно до ч.2 ст.133 Цивільного процесуального кодексу України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ч.ч.1,3 ст.136 Цивільного процесуального кодексу України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ст.8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача -фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім?ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Аналіз такого нормативного врегулювання дає підстави зробити висновок про те, що відстрочення сплати судового збору суд застосовує у визначених законом випадах, а визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

При цьому, особа, яка звертається до суду з таким клопотанням, має враховувати, що обставини на які вона вказує в обґрунтування підстав для відстрочення сплати судового збору повинні носити тимчасовий характер.

Позивачем не надано доказів свого майнового стану. Зокрема такими доказами можуть бути: довідка стосовно залишку грошових коштів на його рахунку, акт обстеження умов проживання заявника тощо. Позивачем не наведено у заяві інших доводів, які б свідчили про відсутність можливості оплати нею встановленої законом ставки судового збору і не надано доказів погіршення матеріального становища. Також, позивачем не надано доказів того, що найближчим часом її майнове становище покращиться, що дозволить сплатити судовий збір.

Водночас, долучена до клопотання довідка Національного педагогічного університету імені М.П.Драгоманова №768 від 11.07.2019 року свідчить, що повнолітній син позивача навчається у вказаному вузі на бюджетній формі навчання, а довідка про доходи від 27.06.2019 року лише свідчить про отримуваний позивачем дохід, зокрема за червень в сумі 3493,20 грн. та не підтверджують її скрутного матеріального становища чи відсутність інших доходів.

Таким чином, за результатами розгляду заяви, суд дійшов висновку, що позивачем не доведено наявність обставин для відстрочення сплати судового збору, а тому заява про відстрочення сплати судових витрат не підлягає до задоволення.

Відповідно до ч.4 ст.177 Цивільного процесуального кодексу України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч.2 ст.133 Цивільного процесуального кодексу України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» встановлено ставку судового збору за подання до суду позовної заяви про розірвання шлюбу у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до абзацу 4 статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» з 1 січня 2019 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 1921 гривень.

Таким чином, розмір судового збору, який підлягає сплаті позивачем, становить 768,40 грн.

Позивачем до позовної заяви докази сплати судового збору у встановленому законом розмірі та порядку не подано.

Вказаний недолік необхідно усунути та подати суду докази сплати судового збору у належному розмірі та порядку.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу підлягає залишенню без руху для виправлення недоліків.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про відстрочення сплати судових витрат залишити без задоволення.

Позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ) про розірвання шлюбу залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 строк для усунення вказаних в ухвалі недоліків 10 /десять/ днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява буде вважатись неподаною і повернута позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СуддяВ. В. Левчук