Справа № 755/9912/19
Провадження №:2/755/4471/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"23" липня 2019 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

головуючої судді - Марфіної Н.В.,

за участі секретаря - Міроненко С.П.,

позивача - ОСОБА_1 ,

представника відповідача - Кобилецького В . В .,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання представника відповідача про призначення судово-товарознавчої експертизи в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Русанівська затока» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої залиттям квартири, -

у с т а н о в и в:

В провадженні Дніпровського районного суду м. Києва знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Русанівська затока» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої залиттям квартири.

В судовому засіданні представник відповідача звернувся до суду з клопотанням, яке міститься у відзиві на позовну заяву, про призначення у справі судової товарознавчої експертизи, з метою визначення розміру збитку завданого власнику квартири АДРЕСА_1 внаслідок її залиття 28.12.2018 року через протікання даху будинку, доручивши виконання експертизи Київському науково-дослідному інституту судових експертиз. Вимоги клопотання мотивовано тим, що наданий позивачкою звіт про оцінку майна не є висновком експерта в розумінні ст.ст. 76, 102, 103 ЦПК України. Обставини щодо розміру збитків, мають значення для справи і для визначення цього розміру необхідні спеціальні знання. Замовити висновок експерта щодо розміру збитків відповідач самостійно не може, оскільки об`єкт експертизи знаходиться в розпорядженні позивача та може бути наданий для експертного дослідження тільки за її згоди. Будь-які висновки експертів із цих самих питань сторонами надані не були. Суд самостійно встановити розмір збитків не може, оскільки не має спеціальних знань у цій сфері. Тому, на думку представника відповідача, призначення експертизи є єдино можливим способом з`ясування обставин, що мають значення для справи. В судовому засіданні представник також зазначив, що відповідач не погоджується із розміром заподіяного збитку, що визначений оцінщиком на замовлення позивача, та вважає такий розмір збитку необґрунтовано завищеним. Крім того, представник зазначає, що відповідне клопотання було направлене до суду 20.07.2019 року, тобто до початку першого судового засідання у справі.

Позивачка в судовому засіданні заперечує проти задоволення клопотання про призначення товарознавчої експертизи посилаючись на те, що залиття квартири відбулось 28.12.2108 року і з цього часу вона неодноразово зверталась до ОСББ з проханням аби представники ОСББ прийшли до квартири і здійснили оцінку завданого збитку, однак жодного реагування з боку відповідача так і не відбулось. Крім того, позивачка зазначає, що проведений на її замовлення звіт про оцінку завданого збитку вона ще до звернення до суду надавала в ОСББ, однак жодної реакції не було і лише тепер відповідачем ставиться питання про проведення судової експертизи. На думку позивача, це свідчить про намагання сторони відповідача затягнути розгляд справи, натомість наданий нею звіт про оцінку завданого збитку є належним і достатнім доказом у справі, тому відсутні підстави для задоволення клопотання представника відповідача та призначення у справі товарознавчої експертизи.

Суд, вивчивши заявлене клопотання, вислухавши пояснення учасників судового розгляду, приходить до висновку про те, що клопотання підлягає до задоволення, з огляду на наступне.

Відповідно до положень ст.ст. 76, 77 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

За змістом ст. 102 ЦПК України, висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права. Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи. Висновок експерта викладається у письмовій формі і приєднується до справи.

Згідно ст. 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу. При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза). Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну. Питання, які ставляться експерту, і його висновок щодо них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта. Призначений судом експерт невідкладно повинен повідомити суд про неможливість проведення ним експертизи через відсутність у нього необхідних знань або без залучення інших експертів.

За змістом ст. 104 ЦПК України, про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи. Якщо суд доручає проведення експертизи кільком експертам чи експертним установам, суд в ухвалі призначає провідного експерта або експертну установу. Ухвала про призначення експертизи направляється особам, яким доручено проведення експертизи, та учасникам справи. Об`єкти та матеріали, що підлягають дослідженню, направляються особі, якій доручено проведення експертизи (провідному експерту або експертній установі). У разі необхідності суд може заслухати експерта щодо формулювання питання, яке потребує з`ясування, та за його клопотанням дати відповідні роз`яснення щодо поставлених питань. Суд повідомляє учасників справи про вчинення зазначених дій, проте їх неявка не перешкоджає вчиненню цих дій. В ухвалі про призначення експертизи суд попереджає експерта про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків. У разі виникнення сумніву щодо змісту та обсягу доручення призначений судом експерт невідкладно подає суду клопотання щодо його уточнення або повідомляє суд про неможливість проведення ним експертизи за поставленими питаннями.

Сукупність обставин, що зазначені у ст. 103 ЦПК України в даному випадку наявна, оскільки: для з`ясування розміру заподіяного позивачу збитку необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, і суд такими знаннями не володіє; без наявності таких знань достеменно встановити відповідні обставини неможливо, оскільки позивач на підтвердження розміру заподіяного збитку подав суду звіт про оцінку, натомість відповідач заперечує дійсність визначеного оцінювачем розміру збитку, тож наявність висновку експерта надасть суду можливість здійснивши оцінку обох доказів зробити правильні висновки щодо дійсних обставин справи; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань, оскільки наявний в матеріалах справи звіт про оцінку не є висновком експерта ураховуючи, що він складений не експертом, а суб`єктом оціночної діяльності.

Запропоноване стороною відповідача питання, яке слід поставити на вирішення експертизи, відповідає предмету позовних вимог, тому суд в повній мірі із ним погоджується.

Вирішуючи питання про визначення експертної установи, якій слід доручити проведення експертизи суд враховує, що позивачка виступає взагалі проти проведення судової експертизи у справі, а стороною відповідача запропоновано доручити проведення експертизи Київському науково-дослідному інституту судових експертиз. З урахуванням викладеного суд визначає експертну установу для проведення судової експертизи - Київський науково-дослідний інститут судових експертиз, як державну, багатопрофільну, акредитовану експертну установу, що здійснює проведення експертиз різного виду та складеності починаючи 1913 року.

З приводу заперечень позивача суд зазначає, що відповідно до положень ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. При цьому, згідно ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Тож, відхиляючи заперечення позивача про призначення у справі судової експертизи, суд, зокрема, враховує необхідність дотримання принципу змагальності сторін та надання учасникам справи можливості надавати суду докази і обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідне клопотання сторони відповідача про призначення у справі судової товарознавчої експертизи було направлене до суду та позивачу 20.07.2019 року, тобто до проведення у справі першого судового засідання, що відповідає вимогам чинного ЦПК України.

Відповідно до положень ст. 252 ЦПК України, суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадках: 5) призначення судом експертизи.

Вирішуючи питання про можливість зупинення провадження у справі на час проведення судової експертизи, суд ураховує положення ст. 210 ЦПК України та з огляду на те, що клопотання сторони відповідача про призначення у справі судової експертизи було направлене до суду до дати проведення судового засідання у справі і при вирішенні відповідного клопотання суд ще не перейшов до стадії з`ясування обставин справи і дослідження доказів, зміст позовної заяви оголошено не було, суд приходить до висновку про можливість зупинення провадження у справі до отримання висновку експерта за призначеною судом товарознавчою експертизою.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 712, 6, 77, 102, 103, 104, 210, 252, 353-355 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в :

Клопотання представника відповідача про призначення судово-товарознавчої експертизи в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Русанівська затока» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої залиттям квартири - задовольнити.

Призначити у справі за позовом ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Русанівська затока» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої залиттям квартири судово-товарознавчу експертизу, на вирішення якої поставити наступне питання:

- який розмір збитків завдано власнику квартири АДРЕСА_1 внаслідок її залиття 28.12.2018 року через протікання даху будинку?

Проведення судової експертизи доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (03057, м. Київ, вул. Смоленська, 6).

Зобов`язати позивача ОСОБА_1 у разі необхідності надати експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз доступ до квартири АДРЕСА_1 для проведення призначеної судової експертизи.

В розпорядження експертної установи Київського науково-дослідного інституту судових експертиз надати матеріали цивільної справи №755/9912/19 за позовом ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Русанівська затока» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої залиттям квартири.

Роз`яснити учасникам справи, що відповідно до положень ст. 109 ЦПК України, у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Попередити експертів Київського науково-дослідного інституту судових експертиз про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків.

Провадження по справі зупинити до отримання висновку судової товарознавчої експертизи у справі.

Оплату за проведення судової товарознавчої експертизи у справі покласти на відповідача Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Русанівська затока»(02002, м. Київ, вул. Є. Сверстюка, 52в, ).

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Дніпровський районний суд міста Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали суду.

Учасник справи, якому повний текст ухвали суду не був вручений у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали суду складений 23.07.2019 року.

Суддя -