ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
____________________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 липня 2019 року Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді Соловей Г.В.,

з участю секретаря Момот Л.С.,

за участю представника позивача Гавриленко В.О.,

за участю відповідача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Фастів Київської області цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 про визнання осіб такими, що втратили право на користування жилим приміщенням,-

ВСТАНОВИВ:

22.02.2019 року представник позивача ОСОБА_2 ОСОБА_5 звернувся до суду з позовом до відповідачів ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_6 в інтересах якої діє мати ОСОБА_7 про визнання осіб такими, що втратили право на користування жилим приміщенням, посилаючись на те що позивач є власником житлового будинку АДРЕСА_1 . У вказаному житловому будинку зареєстровані відповідачі, але за вказаною адресою не проживають. Витрат по утриманню вказаного будинку не здійснюють, добровільно знятися з реєстрації не бажають. Будь-якої домовленості про збереження за відповідачами житлової площі за період їх не проживання не існує.

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 08.05.2019 року відкрито загальне позовне провадження у справі та призначено підготовче судове засідання.

04.06.2019 року, через канцелярію суду від відповідача ОСОБА_7 надійшов відзив на позовну заяву, в якому вона просила в задоволенні позову в частині визнання ОСОБА_6 такою, що втратила право користування будинком, за адресою: АДРЕСА_1 відмовити, оскільки її донька знята з реєстрації за вище вказаною адресою з 07.02.2019 року.

В підготовчому судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити.

Відповідач ОСОБА_1 в підготовчому судовому засіданні проти позову не заперечував і підтвердив, що дійсно місце проживає за іншою адресою.

Відповідач ОСОБА_7 , заперечувала проти вимог посилаючись на те, що її донька за вказаною адресою не зареєстрована.

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 25.06.2019 року провадження у справі відносно ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , Служби у справах дітей та сімї Фастівської РДА Київської області закрито.

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 25.06.2019 року підготовче провадження у справі закрито, а справу призначено до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні.

В судове засідання відповідач ОСОБА_1 не з`явився, 25.06.2019 року, через канцелярію суду подав заяву в якій просив справу слухати в його відсутність, проти позову не заперечує.

В судове засідання відповідачі ОСОБА_3 , ОСОБА_4 не з`явилися, повідомлялися належним чином про час і місце розгляду справи, зокрема і шляхом оголошення про виклик до суду на офіційному сайті Фастівського міськрайонного суду Київської області, причини неявки суду не відомі, заяв про розгляд справи в їх відсутність до суду не надходило.

Заслухавши представника позивача, дослідивши наявні в матеріалах справи докази у їх сукупності, суд вважає встановленими наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Згідно ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюванних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Перевіряючи доводи представника позивача, судом встановлено, що ОСОБА_2 , позивач по справі є власником житлового будинку АДРЕСА_1 , що підтверджується свідоцтвом про право на спадщину за законом, посвідчене 18.05.1999 року державним нотаріусом Фастівської державної нотаріальної контори Левченко Г.І., зареєстровано в реєстрі за № 749.

Згідно довідки Червоненської сільської ради Фастівського району Київської області від 18.01.2019 року № 02-20/12, ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , зареєстровані за адресою: АДРЕСА_1 .

З Акту обстеження будинку на проживання та реєстрацію осіб від 29.01.2019 року, складеного комісією Червоненської сільської ради вбачається, що в будинку АДРЕСА_1 зареєстровані ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , але не проживають ОСОБА_3 з 10.05.2010 року, ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 року, ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 . Особисті їх речі в будинку відсутні.

Відповідно до ст.317 ЦК України власникові належить право володіння, користування та розпорядження своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна.

Відповідно до ст.321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Відповідно до п.2 ст.405 ЦК України, член сімї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі його вітсутності без поважних причин понад один рік.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в п. 15 постанови від 01.11.1996 року №9 "Про застосування Конституції України при здійсненні правосуддя", наявність чи відсутність прописки сама по собі не може бути підставою для визнання права користування жилим приміщенням за особою, яка там проживала чи вселилась туди як член сім`ї наймача (власника) приміщення, або для відмови їй у цьому.

Права власника житлового будинку (квартири) визначені ст.383 ЦК України та ст.150 ЖК України, які передбачають право власника використовувати житло для власного проживання, проживання членів сім`ї, інших осіб і розпоряджатися своїм житлом на власний розсуд.

Обмеження чи втручання у право власника можливе лише з підстав, передбачених законом.

В той же час, відповідно до вимог ст.391 ЦК України, власник має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Відповідно до положень ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Небажання відповідачів надавати докази, давало суду право при розгляді справи обмежитися доказами, наданими представником позивача.

За таких обставин, оцінюючи належність, допустимість доказів окремо, а також достатність і взаємозв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги ОСОБА_2 про визнання осіб такими, що втратили право на користування жилим приміщеннямзнайшли своє підтвердження у судовому засіданні є обґрунтованими і підлягають задоволенню.

Керуючись ст. 4,12,76-81,89,258,259,263,265,268,273 ЦПК України, на підставі ст. 15,16,29,316,317,319,321,391,405 ЦК України, суд

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ідент.номер: НОМЕР_1 , прож. АДРЕСА_2 до ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрована АДРЕСА_2 , ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , зареєстрований АДРЕСА_2 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , зареєстрований АДРЕСА_2 про визнання осіб такими, що втратили право на користування жилим приміщеннямзадовольнити.

Визнати ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , такими, що втратили право на користування житловим приміщенням, за адресою: АДРЕСА_1 .

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду через Фастівський міськрайонний суд Київської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Головуючий суддя Г.В.Соловей