Справа № 408/2069/18-ц
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 червня 2019 року смт Біловодськ

Біловодський районний суд Луганської області у складі:

головуючого Соболєва Є.О.

при секретареві Негоді В.Е.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Станично-Луганської селищної ради Станично-Луганського району Луганської області, третя особа: державний нотаріус Станично-Луганської державної нотаріальної контори Кондратьєв В.М., в якому позивач просить визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , який померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

ВСТАНОВИВ:

Обґрунтовуючи свій позов позивач вказала, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 81 років померла ОСОБА_2 , останнє місце проживання якої було: АДРЕСА_1 . За життя померлою був складений нотаріально посвідчений заповіт, згідно якого все майно заповідача, у разі смерті останньої, заповідано їй (позивачу). Після смерті ОСОБА_2 свідоцтво про право на спадщину нікому не видавалось, із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса ніхто не звертався. Спадщина складається з 1/3 частки трикімнатної квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Причиною пропуску строку на прийняття спадщини позивач зазначила те, що вона не проживала зі спадкодавцем, про існування заповіту їй стало відомо після спливу встановленого законом строку на прийняття спадщини, нотаріус не вчиняв дій щодо розшуку і повідомлення її як спадкоємця за заповітом. На її звернення до державного нотаріуса їй було надане роз`яснення, в якому вказане, що оформлення її спадкових прав можливе на підставі рішення суду про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Під час підготовчого судового засідання на підставі письмової заяви позивача у справі був замінений відповідач Станично-Луганська районна рада на належного - Станично-Луганську селищну раду Станично-Луганського району Луганської області.

Також під час підготовчого провадження за клопотанням представника позивача - адвоката Усової К.В. судом була витребувана зі Станично-Луганської державної нотаріальної контори інформація щодо кола спадкоємців, які у встановлений законом строк звертались із заявами про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 .

Окрім цього, до початку підготовчого судового засідання, представник позивача надала заяву про розгляд справи за її відсутності та відсутності позивача.

Відповідач надав клопотання, в якому просив розглядати справу за відсутності їхнього представника, позовні вимоги визнав.

Третя особа також надіслала заяву про розгляд справи за відсутності представника Станично-Луганської державної нотаріальної контори.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає необхідним зазначити таке.

У відповідності до частини третьої статті 1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подачі ним заяви для прийняття спадщини.

З копії свідоцтва про смерть ОСОБА_2 вбачається, що вона дійсно померла у віці 81 років ІНФОРМАЦІЯ_1 в смт Станиця Луганська.

Після смерті ОСОБА_2 залишилася спадщина у вигляді 1/3 частки квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується довідкою КП «Станично-Луганське районне бюро технічної інвентаризації» від 22.05.2013.

Із нотаріально посвідченого заповіту, складеного померлою ІНФОРМАЦІЯ_2 , йдеться, що ОСОБА_2 всі свої права і обов`язки, а також усе належне їй майно після своєї смерті заповідала позивачу - ОСОБА_1 .

Із свідоцтва про смерть ОСОБА_3 (чоловіка ОСОБА_2 ) видно, що той помер раніше дружини - ІНФОРМАЦІЯ_3 .

З анкетних даних позивача, вказаних у позовній заяві, вбачається, що померла була її сусідкою по під`їзду у багатоквартирному будинку, але з нею разом не проживала.

Відповідно до частини першої статті 1270 Цивільного кодексу України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Статтею 63 Закону України «Про нотаріат» передбачено, що нотаріус, який одержав від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язаний повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких йому відоме. Нотаріус може також зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення про це у пресі.

Згідно з підпунктами 2.2, 2.3 пункту 2 та підпункту 3.2 пункту 3 глави 10 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за № 282/20595, при заведенні спадкової справи нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту. У разі наявності заповіту нотаріусу подається його оригінал чи дублікат. Повна інформація про заповіт, який було посвідчено іншим нотаріусом, витребовується нотаріусом шляхом направлення запиту. Для того, щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус роз`яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття.

У постанові Верховного Суду України від 06.09.2017 року у справі № 6-496цс17 висловлено правову позицію стосовно того, що необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Згідно із правовою позицію ЄСПЛ у справі "Ілхан проти Туреччини" від 27.06.2000 р., при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Із роз`яснення державного нотаріуса Станично-Луганської державної нотаріальної контори від 25.04.2018 № 403/01-15 йдеться, що позивачу фактично відмовлено в оформленні її спадкових прав після смерті ОСОБА_2 з підстав пропуску останньою строку на прийняття спадщини.

Також із відповіді державного нотаріуса Станично-Луганської державної нотаріальної контори від 19.04.2019 № 420/01-09 та Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №55928924 вбачається, що інформація про подання заяв про прийняття спадщини та спадкові справи після смерті померлої ОСОБА_2 відсутні.

Відповідач позов ОСОБА_1 визнав та не надавав суду доказів того, що остання дізналась про існування заповіту ОСОБА_2 до спливу встановленого законом шестимісячного строку на прийняття спадщини.

Таким чином судом встановлено, що позивач у встановлений строк до нотаріуса з питанням прийняття спадщини не звернулася, оскільки про існування заповіту її ніхто не повідомляв, а самостійно вона про це дізналась 25.04.2018 року - після спливу шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини.

За таких обставин вказані причини пропуску строку на прийняття спадщини слід визнати поважними, тому позов є обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 12, 13, 81, 258, 259, 263-265 ЦПК України, суд,

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

ОСОБА_1 , яка зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_2 , іпн. НОМЕР_1 , з дня набрання цим судовим рішенням законної сили, визначити додатковий тримісячний строк для прийняття спадщини, яка відкрилась ІНФОРМАЦІЯ_1 після смерті ОСОБА_2 .

Рішення набирає законної сили в порядку, передбаченому статтею 273 Цивільного процесуального кодексу України, яке може бути оскаржене безпосередньо до апеляційного суду Луганської області протягом тридцяти днів з моменту його ухвалення.

Повний текст рішення був складений та підписаний 29 липня 2019 року.

Головуючий: