Провадження №2/760/6404/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 липня 2019 року м. Київ

Суддя Солом`янського районного суду м. Києва Козленко Г.О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Товариства з обмеженою відповідальністю «НОВИНИ 24 ГОДИНИ» про захист честі, гідності та ділової репутації, зобов`язання спростувати недостовірну інформацію,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Солом`янського районного суду м. Києва з вказаним позовом та просив суд:

1. Визнати недостовірною та такою, що принижує честь, гідність та ділову репутацію ОСОБА_1 інформацію, поширену ОСОБА_2 в ефірі телепередачі «Епіцентр української політики» на телеканалі «NEWSONE», YouTube каналі «ІНФОРМАЦІЯ_1» та Telegram каналі «ІНФОРМАЦІЯ_2», наступного змісту:

«NEWSONE»

«Ми зараз говоримо про людину, яка вчинила умисне вбивство особливо небезпечним способом в центрі міста Одеси…»

YouTube канал «ІНФОРМАЦІЯ_1»

«…осуществил умышленное убивство при отягчающих обстоятельствах одесский активіст ОСОБА_3 , который ушел от ответственности исключительно благодаря Службе безопасности и главе Генеральной прокуратуры ОСОБА_4 …»

Telegram канал «ІНФОРМАЦІЯ_2»

«…По одному из организаторов визита в Вену, одеському убийце ОСОБА_5».

«…одеського преступника ОСОБА_5 , совершившего год назад в Одессе умышленное убивство при отягчающих обстоятельствах невиновного человека…».

2. Зобов`язати ОСОБА_2 протягом 15 календарних днів з дня набрання рішенням по справі законної сили спростувати поширену ІНФОРМАЦІЯ_3 на телеканалі «NEWSONE», власником якого є товариство з обмеженою відповідальністю «НОВИНИ 24 ГОДИНИ», в ефірі телепередачі «Епіцентр української політики» недостовірну інформацію стосовно ОСОБА_1 , шляхом повідомлення в ефірі тієї ж телепередачі «Епіцентр української політики», яка виходить на тому ж телеканалі «NEWSONE»: «Мною було розголошено недостовірну інформацію та таку, що принижує честь, гідність та ділову репутацію ОСОБА_5 в ефірі програми «Епіцентр української політики» зазначаючи, що він вчинив умисне вбивство особливо небезпечним способом в центрі міста Одеси.»

3. Зобов`язати товариство з обмеженою відповідальністю «НОВИНИ 24 ГОДИНИ» надати можливість ОСОБА_2 протягом 15 календарних днів з дня набрання рішенням по справі законної сили спростувати поширену ІНФОРМАЦІЯ_3 на телеканалі «NEWSONE», власником якого є товариство з обмеженою відповідальністю «НОВИНИ 24 ГОДИНИ», в ефірі телепередачі «Епіцентр української політики» недостовірну інформацію стосовно ОСОБА_1 , шляхом повідомлення в ефірі тієї ж телепередачі «Епіцентр української політики», яка виходить на тому ж телеканалі «NEWSONE»: «Мною було розголошено недостовірну інформацію та таку, що принижує честь, гідність та ділову репутацію ОСОБА_5 в ефірі програми «Епіцентр української політики» зазначаючи, що він вчинив умисне вбивство особливо небезпечним способом в центрі міста Одеси.».

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 10.07.2019 позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків - п`ять днів з дня отримання заявником копії ухвали.

12.07.2019 зазначена ухвала суду отримана особисто позивачем, що підтверджується зворотнім поштовим повідомленням, яке міститься в матеріалах справи.

Про наслідки невиконання ухвали про залишення без руху позивачу було роз`яснено в самому тексті ухвали від 10.07.2019.

Згідно ч.4 ст.12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

17.07.2019 за допомогою поштової кореспонденції до Солом`янського районного суду м. Києва позивачем була направлена заява про усунення недоліків позовної заяви.

Однак вимоги ухвали про залишення позовної заяви без руху виконані не в повному обсязі.

Дані про власників веб-сайтів та доменних імен повинні бути підтверджені інформацією від адміністратора системи реєстрації та обліку доменних назв та адреси українського сегмента мережі Інтернет, що кореспондується з Постановою Пленуму Верховного Суду України від 27.02.2009 №1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи».

При цьому позивач не надав доказів власників веб-сайтів та доменних імен, або доказів звернення до відповідної установи щодо отримання необхідної інформації. Також, як альтернативою, не скористався своїм правом передбаченим ст.116 параграфа 8 ЦПК України та не надав суду інформації від центрального органу виконавчої влади в галузі зв`язку про врегулювання відносин, пов`язаних з провадженням діяльності з адміністрування адресного простору українського сегмента мережі Інтернет, який здійснює свою діяльність у відповідності до розпорядження Кабінету Міністрів України.

Отже, позивач не був позбавлений можливості вчинити дії, спрямовані на отримання необхідних доказів, з письмовим підтвердженням вчинення таких дій.

Недотримання обов`язкових вимог до форми і змісту позовної заяви перешкоджає початку процесу, тому що суд не має необхідної інформації для відкриття провадження у справі. Зазначені недоліки не дають правових підстав для відкриття провадження по справі, оскільки є суттєвими.

Окрім того, позивачем до заяви про усунення недоліків надані інші письмові докази на яких міститься штамп «Згідно з оригіналом MILLER», під ним дата, підпис та прізвище ОСОБА_1 , при цьому матеріали позовної заяви не містять документів на підтвердження обставин за якими докази посвідчені саме цим штампом.

Тобто, позивачем не виконано вимоги ч.2 ст.95 ЦПК України, відповідно до якої письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Згідно ч.8 ст.43 ЦПК України якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Частиною 5 статті 95 ЦПК України передбачено, що учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

За іншими обставинами ухвали про залишення позовної заяви без руху, позивач в заяві про усунення недоліків позовної заяви, фактично висловлює свою незгоду з обставинами та вимогами викладеними в ухвалі про залишення позовної заяви без руху.

Тобто позивачем не усунуто зазначені в ухвалі про залишення позову без руху недоліки, з урахуванням вимог ст.ст.175, 177 ЦПК України та всіх аспектів зазначених в ухвалі суду.

Так, відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з вимогами ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Частиною 2 статті 12 ЦПК України визначено, що учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Як передбачено вимогами ч.1 ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

З огляду на те, що судове рішення про залишення позовної заяви без руху залишено не виконаним стороною заявника, жодних причин неможливості усунення недоліків не наведено, за таких обставин суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає поверненню.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справі «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року. У вказаному Рішенні зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Враховуючи викладене, а також приймаючи до уваги те, що повернення заяви, відповідно до ч.6 ст.185 ЦПК України, не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду, так як після усунення вказаних недоліків позивач має право повторно звернутися до суду із вказаним позовом, суд вважає за необхідне позов визнати неподаним та повернути позивачу, в зв`язку з не усуненням недоліків.

Суддя також враховує та звертає увагу, що згідно з ч.2 ст.10 ЦПК України, суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) встановлює, що кожен має право на розгляд його справи судом.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод ратифікована Україною Законом України "Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів N 2, 4, 7 та 11 до Конвенції" N 475/97-ВР від 17 липня 1997 року і набрала чинності для України 11 вересня 1997 року.

Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції (пункт 1 статті 32 Конвенції) наголошує, що пункт 1 статті 6 Конвенції гарантує кожному право на подання до суду скарги, пов`язаної з його або її правами та обов`язками цивільного характеру (рішення від 21 лютого 1975 року у справі "Голдер проти Сполученого Королівства" (п.36).

На це "право на суд", в якому право на доступ до суду є одним з його аспектів, може посилатися кожен, хто небезпідставно вважає, що втручання у реалізацію його або її прав цивільного характеру є неправомірним (рішення від 13 жовтня 2009 року у справі "Салонтаджі-Дробняк проти Сербії" (п. 132).

Разом з тим, як зазначає Європейський суд з прав людини, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Разом з тим, такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету. Також Європейський суд з прав людини зазначає, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але й реальним (Рішення Суду у справі «Жоффре де ля Прадель проти Франції» від 16.12.1992 року).

З практики Європейського суду з прав людини випливає, що Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод не гарантує захист теоретичних та ілюзорних прав, а гарантує захист прав конкретних та ефективних (Рішення Суду у справі «Артіко проти Італії» (Artico c. Italie) від 13 травня 1980 року).

Таким чином, слід зазначити, що саме звернення особи до суду з позовною заявою не спричиняє безумовне відкриття провадження у справі. Адже суддя, відкриваючи провадження, перевіряє, зокрема, чи дотрималася особа, яка подала позовну заяву, порядку здійснення права на звернення до суду. Процесуальним наслідком недотримання позивачем умов реалізації права на звернення до цього суду з позовною заявою є залишення її без руху або її повернення в разі не усунення недоліків.

Суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків (ч.5 ст.185 ЦПК України).

Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Ухвалу про повернення позовної заяви може бути оскаржено. Копія позовної заяви залишається в суді (ч.6 ст.185 ЦПК України).

У зв`язку з тим, що позивачем недоліки поданої заяви належним чином в повному обсязі у відповідності до ухвали Солом`янського районного суду м. Києва від 10.07.2019 не усунуті, суддя вважає, що у відповідності до ст.185 ЦПК України, позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Товариства з обмеженою відповідальністю «НОВИНИ 24 ГОДИНИ» про захист честі, гідності та ділової репутації, зобов`язання спростувати недостовірну інформацію, слід повернути позивачу та роз`яснити, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення. А відтак, позивач не позбавлений права на доступ до правосуддя, оскільки має можливість повторного звернення до суду з позовом, який за формою та змістом буде відповідати вимогам ст.ст.175, 177 ЦПК України, та сплатою судового збору у встановленому законом розмірі.

Керуючись ст.ст.12, 13, 43, 44, 116, 185, 260 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Товариства з обмеженою відповідальністю «НОВИНИ 24 ГОДИНИ» про захист честі, гідності та ділової репутації, зобов`язання спростувати недостовірну інформацію визнати не поданою та повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі в 15-денний строк з дня проголошення ухвали апеляційної скарги.

Суддя - Г.О. Козленко