провадження № 2/752/5208/19
УХВАЛА

17.07.2019 року Голосіївський районний суд м. Києва

в складі головуючого судді Чередніченко Н.П.

з участю секретаря судового засдіання Шевчук М.Ю.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м. Києві клопотання представника третьої особи Товариства з обмеженою відповідальністю «ІНФОРМАЦІЯ 2017» адвоката Шевердіна Максима Михайловича про закриття провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу - державного реєстратора Трубнікової Інни Олександрівни, треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «ІНФОРМАЦІЯ 2017», ОСОБА_2 , Товариство з обмеженою відповідальністю «АРЕНКОМ», про скасування рішення,-

в с т а н о в и в:

Позивач ОСОБА_1 у травні 2019 року звернувся до Голосіївського районного суду м. Києва з позовом, в якому просив:

- скасувати рішення приватного нотаріуса Харківського міського округу Трубнікової Інни Олександрівни № 30263391 від 01.07.2016 року про державну реєстрацію припинення обтяження нерухомого майна: нежитлового приміщення АДРЕСА_1 ;

-скасувати рішення приватного нотаріуса Харківського міського округу Трубнікової Інни Олександрівни № 30292591 від 04.07.2016 року про державну реєстрацію права власності на нерухоме майно: нежитлове приміщення АДРЕСА_1 , за ТОВ «Трейдопс».

Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва від 03.06.2019 року відкрито провадження у справі, справу призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження.

У підготовчому судовому засіданні 15.07.2019 року представником третьої особи Товариства з обмеженою відповідальністю «ІНФОРМАЦІЯ 2017» адвокатом Шевердіним М.М. подано клопотання про закриття провадження у справі з підстав відсутності вимог позивача щодо майна або майнових прав (речових вимог), внаслідок чого вимоги про скасування окремих реєстраційних дій чи рішень державного реєстратора відповідно до положень ч. 1 ст. 19 ЦПК України не можуть розглядатись загальним судом у порядку цивільного судочинства.

Заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали цивільної справи, судом встановлено наступне.

Положеннями статей 2, 4 та 19 КАС України визначено завдання та основні засади адміністративного судочинства, зміст публічно-правового спору та справи, на які поширюється юрисдикція адміністративних судів. Отже, до компетенції адміністративних судів належать спори фізичних чи юридичних осіб з органом державної влади, органом місцевого самоврядування, їхньою посадовою або службовою особою, предметом яких є перевірка законності рішень, дій чи бездіяльності цих органів (осіб), прийнятих або вчинених ними під час здійснення владних управлінських функцій, крім спорів, для яких законом установлений інший порядок судового вирішення.

Публічно-правовий спір має особливий суб`єктний склад. Участь суб`єкта владних повноважень є обов`язковою ознакою для того, щоб класифікувати спір як публічно-правовий. Проте сама собою участь у спорі суб`єкта владних повноважень не дає підстав ототожнювати спір із публічно-правовим та відносити його до справ адміністративної юрисдикції.

Відповідно до висновків Великої Палати Верховного Суду, викладених у постанові від 22.01.2019 року у справі № 820/1992/17, під час визначення предметної юрисдикції справ суди повинні виходити із суті права та/або інтересу, за захистом якого звернулась особа, заявлених вимог, характеру спірних правовідносин, змісту та юридичної природи обставин справи.

Визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є суть (зміст, характер) спору. Публічно-правовий спір на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин.

Разом з тим приватноправові відносини відрізняються наявністю майнового чи немайнового інтересу учасника. Спір має приватноправовий характер, якщо він обумовлений порушенням або загрозою порушення приватного права чи інтересу, яка правило майнового, конкретного суб`єкта, що підлягає захисту в спосіб, передбачений законодавством для сфери приватноправових відносин, навіть якщо до порушення приватного права чи інтересу призвели управлінські дії суб`єктів владних повноважень.

Як встановлено з матеріалів цивільної справи, спірні правовідносини виникли у у зв`язку із незгодою позивача з рішенням відповідача - приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу - державного реєстратора Трубнікової І.О. про державну реєстрацію припинення обтяження нерухомого майна: нежитлового приміщення АДРЕСА_1 , та як наслідок реєстрації права власності за ТОВ «Трейдопс» на вказане спірне нерухоме майно.

Таким чином, виникнення спірних правовідносин обумовлено незгодою позивача з правомірністю набуття третьою особою права власності на об`єкт нерухомого майна, що стало підставою для оскарження рішення державного реєстратора.

Наведене свідчить про приватноправовий характер спірних правовідносин, а не про публічно-правовий.

За вказаних обставин суд надходить до висновку про відсутність підстав, передбачених п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України, для закриття провадження у справі, а відтак у задоволенні клопотання слід відмовити.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 255 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

У задоволенні клопотання представника третьої особи Товариства з обмеженою відповідальністю «ІНФОРМАЦІЯ 2017» адвоката Шевердіна Максима Михайловича про закриття провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу - державного реєстратора Трубнікової Інни Олександрівни, треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «ІНФОРМАЦІЯ 2017», ОСОБА_2 , Товариство з обмеженою відповідальністю «АРЕНКОМ», про скасування рішення, - відмовити.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя