провадження № 2/243/2601/2019
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

29 липня 2019 року суддя Слов`янського міськрайонного суду Донецької області Кузнецов Р.В. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 , за участю представника позивача: ОСОБА_2 до Акціонерного товариства «Українська залізниця» про стягнення заборгованості по заробітній платі, компенсації за невикористану відпустку, допомоги при скороченні та середнього заробітку за весь час затримки розрахунку, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до Слов`янського міськрайонного суду Донецької області з позовною заявою до Акціонерного товариства «Українська залізниця» про стягнення заборгованості по заробітній платі, компенсації за невикористану відпустку, допомоги при скороченні та середнього заробітку за весь час затримки розрахунку.

Вирішуючи питання про відкриття провадження за зазначеною заявою, виходжу з наступного

Відповідно до п. 8 ч. 2 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Що в свою чергу позивачем зроблено не було.

Згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Однак, середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні не входить до структури заробітної плати та за змістом ч. 1 ст. 117 КЗпП України є видом відповідальності роботодавця за порушення строків виплати належних звільненому працівникові сум.

Разом із позовною заявою, ОСОБА_1 , надано клопотання про відстрочення сплати судових витрат у якому зазначено, що позивач проживає на непідконтрольній території України та ніде не працює. Таким чином, наразі він перебуває у скрутному матеріальному становищі та не має змоги сплатити судовий збір. Просить суд, відстрочити сплату судового збору до ухвалення рішення по справі.

Згідно ч.1 ст.8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

За ч.2 ст.8 вказаного Закону суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Відповідно до роз`яснень, які містяться у п.29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» (із змінами та доповненнями від 25 вересня 2015 р.) клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, ж врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад: довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім,ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Таким чином, суддя відстрочує та розстрочує судові витрати, зменшує їх або звільняє від їх оплати при наявності беззаперечних доказів, які підтверджували б матеріальний стан платника.

Наведені положення закону передбачають, що відстрочення сплати судового збору або зменшення розміру сплати судового збору є правом суду, а не його обов`язком

Проте, позивачем не надано належних доказів того, що він знаходиться у скрутному матеріальному становищі та його матеріальне становище не дозволяє сплатити судові витрати при зверненні до суду із зазначеним позовом, тому його клопотання про відстрочення від сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Отже, позивачу потрібно сплатити 768 грн. 40 коп. судового збору.

Кошти в оплату судового збору мають бути перераховані на р/р 5075, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), отримувач коштів - Слов`янське УК/м. Слов`янськ/22030101, код ЄДРПОУ - 37803368, МФО 899998, код класифікації доходів бюджету22030101.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя -

У Х В А Л И В :

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 , за участю представника позивача: ОСОБА_2 до Акціонерного товариства «Українська залізниця» про стягнення заборгованості по заробітній платі, компенсації за невикористану відпустку, допомоги при скороченні та середнього заробітку за весь час затримки розрахунку.

Надати позивачу строк 7 днів з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків.

Роз`яснити позивачу, що в разі якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Учасник справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://sl.dn.court.gov.ua.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Р.В. Кузнецов