Ухвала

18 липня 2019 року

м. Київ

справа № 161/3973/17

провадження № 61-10800св19

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Гулейкова І. Ю. (суддя-доповідач), Ступак О. В., Усика Г. І.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 , правонаступником якого є ОСОБА_2 ,

відповідачі - ОСОБА_3 , Комунальне підприємство «Волинське обласне бюро технічної інвентаризації», Луцька районна державна адміністрація Волинської області, приватний нотаріус Луцького районного нотаріального округу Волинської області Дехтярук Ірина Володимирівна,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу представника ОСОБА_2 - ОСОБА_4 на рішення Луцького міськрайонного суду Волинської області від 01 березня 2018 року у складі судді Рудської С.М. та постанову Волинського апеляційного суду від 23 квітня 2019 року у складі колегії суддів: Данилюк В. А., Грушицький А. І., Шевчук Л. Я.,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог і рішень судів першої та апеляційної інстанцій

У березні 2017 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до ОСОБА_3 , Комунального підприємства «Волинське обласне бюро технічної інвентаризації», Луцької районної державної адміністрації Волинської області, приватного нотаріуса Луцького районного нотаріального округу Волинської області Дехтярук Ірини Володимирівни про визнання свідоцтва про право на спадщину недійсним, витребування майна з чужого незаконного володіння та скасування рішень про державну реєстрацію прав на нерухоме майно.

Позовні вимоги мотивовано тим, що батько позивача ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Після його смерті залишилася спадщина у вигляді 1/2 частини житлового будинку АДРЕСА_1 . Інша частина вказаного будинку належала на праві спільної сумісної власності дружині померлого ОСОБА_6 , яка є матір`ю позивача. Як спадкоємець першої черги позивач прийняв спадщину шляхом постійного проживання зі спадкодавцем.

Згодом він звернувся до приватного нотаріусу Луцького районного нотаріального округу Волинської області Дехтярук І. В. з заявою про прийняття спадщини після смерті батька. Проте, від нотаріуса він отримав відмову, підставою якої є заява від 18 червня 2008 року, складена від імені позивача, про відмову від прийняття спадщини на користь матері ОСОБА_6 . Позивач заперечує підписання ним вказаної заяви, оскільки він ніколи не мав наміру відмовлятись від спадкового майна.

З огляду на те, що спадщину після смерті батька позивача ОСОБА_5 у вигляді 1/2 частини вищевказаного будинку прийняли двоє осіб, а саме - він та його мати ОСОБА_6 , позивач вважає, що 1/2 частина будинку повинна належати йому на праві власності, як така, що отримана ним у спадок після смерті батька.

Крім того, після отримання спадщини 26 лютого 2014 року ОСОБА_6 оформила договір дарування житлового будинку АДРЕСА_1 , відповідно до якого свою частину будинку та частину, отриману в спадок від свого чоловіка, подарувала відповідачці ОСОБА_3 , яка стала єдиним власником зазначеного житлового будинку. Позивач вважає, що ОСОБА_3 безпідставно набула право власності на належну йому 1/4 частку житлового будинку, оскільки ОСОБА_6 не мала права відчужувати вказану частку житлового будинку.

Рішенням Луцького міськрайонного суду Волинської області від 01 березня 2018 року у задоволенні позову відмовлено.

Постановою Волинського апеляційного суду від 23 квітня 2019 року апеляційну скаргу позивача ОСОБА_1 , правонаступником якого є ОСОБА_2 , залишено без задоволення, а рішення Луцького міськрайонного суду Волинської області від 01 березня 2018 року - без змін.

Короткий зміст та узагальнені доводи касаційних скарг, позиції інших учасників справи

У травні 2019 року представник ОСОБА_2 - ОСОБА_4 звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою на рішення Луцького міськрайонного суду Волинської області від 01 березня 2018 року та постанову Волинського апеляційного суду від 23 квітня 2019 року у вищевказаній справі, в якій скаржник, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права,просить скасувати рішення Луцького міськрайонного суду Волинської області від 01 березня 2018 року та постанову Волинського апеляційного суду від 23 квітня 2019 року та направити справу на новий розгляд до суду першої інстанції.

Станом на дату постановлення цієї ухвали від інших учасників справи відзиву на касаційну скаргу представника ОСОБА_2 - ОСОБА_4 не надходило.

Рух справи у суді касаційної інстанції

Ухвалою Верховного Суду від 13 червня 2019 року відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою представника ОСОБА_2 - ОСОБА_4 на рішення Луцького міськрайонного суду Волинської області від 01 березня 2018 року та постанову Волинського апеляційного суду від 23 квітня 2019 року у зазначеній цивільній справі, витребувано матеріали справи із Луцького міськрайонного суду Волинської області та надано строк для подачі відзиву на касаційну скаргу.

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України, підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Згідно з частиною п`ятою статті 401 ЦПК України, суд касаційної інстанції призначає справу до судового розгляду за відсутності підстав, встановлених частинами третьою, четвертою цієї статті. Справа призначається до судового розгляду, якщо хоча б один суддя із складу суду дійшов такого висновку. Про призначення справи до судового розгляду постановляється ухвала, яка підписується всім складом суду.

Позиція Верховного Суду

Виходячи з викладеного, зважаючи на те, що під час проведення попереднього розгляду справи не встановлено обставин, передбачених частинами третьою, четвертою статті 401 ЦПК України, суд вважає за необхідне призначити справу до судового розгляду.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України, у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

З огляду на те, що згідно з частиною першою статті 8 ЦПК України, ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, суд інформує учасників справи про те, що зазначена інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України.

Керуючись статтями 401, 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Справу за позовом ОСОБА_1 , правонаступником якого є ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 , Комунального підприємства «Волинське обласне бюро технічної інвентаризації», Луцької районної державної адміністрації Волинської області, приватного нотаріуса Луцького районного нотаріального округу Волинської області Дехтярук Ірини Володимирівни про визнання свідоцтва про право на спадщину недійсним, витребування майна з чужого незаконного володіння та скасування рішень про державну реєстрацію прав на нерухоме майно, за касаційною скаргою представника ОСОБА_2 - ОСОБА_4 на рішення Луцького міськрайонного суду Волинської області від 01 березня 2018 року та постанову Волинського апеляційного суду від 23 квітня 2019 року призначити до судового розгляду колегією у складі п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному веб-порталі судової влади України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: І. Ю. Гулейков

О. В. Ступак

Г. І. Усик