Номер провадження 2/754/4843/19
Справа №754/3441/19
10 липня 2019 року Деснянський районний суд м.Києва в складі:
головуючого судді Зотько Т.А.,
за участю секретаря судового засідання Гайворонського В.М.,
позивача ОСОБА_1 ,
представника позивача ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Служба у справах дітей та сім`ї Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації про визначення місця проживання дитини, -
В березні 2019 року позивач звернулась до суду із позовними вимогами до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Служба у справах дітей та сім`ї Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації про визначення місця проживання дитини, посилаючись на те, що з 17.11.2007 позивач перебувала в зареєстрованому шлюбі з відповідачем, який було розірвано заочним рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 06.06.2018. Від даного шлюбу сторони мають спільну дитину, яка від народження проживала разом з матір`ю, позивач підкується про дитину, забезпечує всім необхідним, в той час як відповідач життям доньки взагалі не цікавиться, таким чином позивач вимушена звернутись до суду із вищезазначеною позовною заявою.
12.03.2019 року судом було здійснено запит до Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації, щодо зареєстрованого місця проживання відповідача ОСОБА_3 , оскільки згідно даних наданих Відділом з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Деснянської РДА, ОСОБА_3 був зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 у період з 25.05.1983 по 30.01.2019 року.
Згідно даних від 27.03.2019 року наданих Керівником апарату Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації станом на 20.03.2019 в інформаційній системі «Реєстр територіальної громади м. Києва» інформація про реєстрацію місця проживання ОСОБА_3 відсутня.
Ухвалою судді Деснянського районного суду м. Києва від 29.03.2019 року було відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання.
Ухвалою судді Деснянського районного суду м. Києва від 07.05.2019 року було закрито підготовче провадження в справі та призначено справу до розгляду в порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні.
В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_2 позовні вимоги підтримали, посилаючись на обставини викладені в позовній заяві, крім того зазначали, що не заперечують щодо заочного розгляду справи з постановленням по справі заочного рішення у відсутності відповідача.
Відповідач - ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлений належним чином, про що свідчить відмітка на поштовому повідомленні про вручення поштової кореспонденції суду. Правом подати відзив на позовну заяву відповідач не скористався.
Представник третьої особи Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації в судове засідання не з`явився, однак в ході розгляду справи від представника адміністрації надавався висновок про визначення місця проживання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Згідно вимог ч.ч.1,3 ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.
Відповідно до положень ч.1 ст.280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Таким чином, суд вважає за можливе розглянути справу без участі відповідача та представника 3-особи на підставі доказів, які містяться в матеріалах справи та, враховуючи положення ст.ст. 280-281 ЦПК України постановити заочне рішення у справі.
Дослідивши матеріали справи, зібрані у справі докази, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Заочним рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 06.06.2018 року було задоволено позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу (а.с. 5)
Від вказаного шлюбу сторони по справі мають дитину: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що також підтверджується копією свідоцтва про народження дитини (а.с.8).
Згідно характеристики наданої ДП «Національний спортивний комплекс «Олімпійський» ОСОБА_1 , 1982 р.н., як головному спеціалісту відділу документаційного забезпечення зазначено наступне: ОСОБА_1 працює в Державному підприємстві «Національний спортивний комплекс «Олімпійський» (далі- НСК) з серпня 2014 року. З початку роботи обіймала посаду секретаря генерального директора НСК, з лютого 2018 року - головного спеціаліста відділу документаційного забезпечення. У 2003 році закінчила Білоцерківський державний аграрний університет за спеціальністю «Фінанси» та здобула кваліфікацію економіста по фінансах. З липня 2003 року по жовтень 2003 року працювала в ТОВ «Агропроменерго» на посаді бухгалтера- економіста. З жовтня 2003 року по листопад 2008 року працювала в ДП «Київський експертно-технічний центр «Держнаглядохоронпраці України». З грудня 2008 року по серпень 2010 року працювала в TOB «AB Груп». З жовтня 2013 року по серпень 2014 року працювала в ДП «Український лісогосподарський центр консалтингу та логістики «УКРЛІСКОНСАЛТИНГ» на посаді менеджера І категорії відділу матеріально- технічного забезпечення управління організаційного забезпечення. Працюючи секретарем генерального директора зарекомендувала себе дисциплінованим, акуратним, ініціативним, здатним взяти на себе відповідальність в складних питаннях, працівником. За старанність, відповідальність за доручену справу, за відмінне виконання посадових обов`язків, була переведена на посаду головного спеціаліста відділу документаційного забезпечення. Працелюбна, всіляко підтримує роботу підприємства в складні моменти, у тому числі і в позаурочний час. Немає шкідливих звичок. За успіхи у трудовій діяльності неодноразово нагороджувалась грошовими преміями та подяками НСК.
Згідно наданої Головою правління характеристики зазначено, що ОСОБА_1 проживає за адресою: АДРЕСА_2 з вересня 2013року. За цей час ОСОБА_1 , зарекомендувала себе як зразковий громадянин, що підтримує добрі стосунки як у сім`ї, так і в спілкуванні з сусідами. В конфліктних ситуаціях з сусідами не помічена, а навпаки - дуже ввічлива і дружелюбна. Бере активну участь у вихованні дитини.
Відповідно наданого висновку Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації від 26.04.2019 № 101-3853/03 про визначення місця проживання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 зазначено, що ОСОБА_4 народилася від зареєстрованого шлюбу батьків. Шлюб між батьками розірвано заочним рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 06.07.2018. Батьки проживають окремо. Дитина проживає з матір`ю за адресою: АДРЕСА_2 . Зазначене житло з усіма комунальними зручностями, чисте та охайне, повноцінно оснащене меблями та побутовою технікою. В двокімнатній квартирі створено необхідні умови для всебічного та гармонійного розвитку дитини. Працівниками служби у справах дітей та сім`ї Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації відвідано помешкання 19.04.2019, про що складено відповідний акт.
ОСОБА_1 , матір дитини, виконує свої батьківські обов`язки на належному рівні, за місцем проживання дитини створила належні умови, має стабільний дохід для утримання ОСОБА_4 .
Батько дитини, ОСОБА_3 , мешкає окремо від матері та дитини за адресою: АДРЕСА_1 .
Батько, ОСОБА_3 , зазначив, що не заперечує щодо проживання дитини з матір`ю, ОСОБА_1 . Рішення комісії проголошувалось без присутності батьків.
Питання визначення місця проживання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 було розглянуто на засіданні комісії з питань захисту прав дитини Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації (далі - комісія). На засідання батьків не запрошували.
Вивчивши матеріали справи, враховуючи рекомендації комісії з питань захисту прав дитини (протокол від 25.04.2019 № 8), з метою забезпечення виключно прав та інтересів дитини, Дарницька районна в місті Києві державна адміністрація як орган опіки та піклування вважає за доцільне визначити місце проживання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з матір`ю ОСОБА_1 .
Відповідно до частини четвертої статті 29 ЦК України місцем проживання фізичної особи, яка не досягла десяти років, є місце проживання її батьків (усиновлювачів) або одного з них, з ким вона проживає, опікуна або місцезнаходження навчального закладу чи закладу охорони здоров`я, в якому вона проживає.
Згідно зі статтею 141 СК України мати і батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини.
Відповідно до статті 160 СК України місце проживання дитини, яка не досягла десяти років, визначається за згодою батьків. Місце проживання дитини, яка досягла десяти років, визначається за спільною згодою батьків та самої дитини. Якщо батьки проживають окремо, місце проживання дитини, яка досягла чотирнадцяти років, визначається нею самою.
За частинами першою, другою статті 161 цього Кодексу якщо мати та батько, які проживають окремо, не дійшли згоди щодо того, з ким із них буде проживати малолітня дитина, спір між ними може вирішуватися органом опіки та піклування або судом. Під час вирішення спору щодо місця проживання малолітньої дитини беруться до уваги ставлення батьків до виконання своїх батьківських обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення.
Орган опіки та піклування або суд не можуть передати дитину для проживання з тим із батьків, хто не має самостійного доходу, зловживає спиртними напоями або наркотичними засобами, своєю аморальною поведінкою може зашкодити розвиткові дитини.
Згідно із п. 18 постанови Пленуму Верховного Суду України від 21.12.2007 року № 11 при вирішенні спору про місце проживання дитини належить звертати особливу увагу на її вік та з`ясовувати, з ким із батьків вона бажає проживати.
В судовому засіданні встановлено, що після розірвання шлюбу малолітня донька сторін по справі ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 проживає разом з матір`ю.
Суд враховує, що з Висновку Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації, на яку покладені повноваження органу опіки та піклування від 26.04.2019 № 101-3853/03 року про визначення місця проживання малолітньої дитини, вбачається, що враховуючи вік та інтереси дитини, беручи до уваги наявні документи в матеріалах справи, керуючись статтею 19 СК України, пунктом 72 Постанови Кабінету Міністрів від 24.09.2008 року № 866 «Питання діяльності органів опіки та піклування, пов`язаної із захистом прав дитини», принципом 6 Декларації прав дитини, проголошеною Генеральною Асамблеєю Організації Об`єднаних Націй від 20.11.1959 року, Дарницька районна в місті Києві державна адміністрація, на яку покладені повноваження органу опіки та піклування, вважає за доцільне визначити місце проживання малолітньої дитини разом з матір`ю.
Стаття 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року гарантує кожному право на повагу до свого приватного і сімейного життя, до свого житла і кореспонденції (пункт 1). При цьому зазначена стаття містить застереження, згідно з яким органи державної влади не можуть утручатись у здійснення цього права, за винятком випадків, коли втручання здійснюється згідно із законом і є необхідним у демократичному суспільстві в інтересах національної та громадської безпеки чи економічного добробуту країни, для запобігання заворушенням чи злочинам, для захисту здоров`я чи моралі або для захисту прав і свобод інших осіб (пункт 2).
Статтею 6 Декларації прав дитини, прийнятій Генеральною Асамблеєю ООН 20 листопада 1959 року, проголошено, що дитина для повного і гармонійного розвитку її особистості потребує любові і розуміння. Вона має, коли це можливо, рости під опікою і відповідальністю своїх батьків і в усякому випадку в атмосфері любові і моральної та матеріальної забезпеченості. Малолітня дитина не повинна, крім виняткових обставин, відокремлюватися від матері. Суспільство і органи влади повинні забезпечити необхідний догляд за дітьми, які залишилися без піклування сім`ї або без адекватних засобів підтримки.
Аналіз наведених норм права, зокрема й практики Європейського суду з прав людини, дає підстави для висновку, що рівність прав батьків щодо дитини є похідною від прав та інтересів дитини на гармонійний розвиток та належне виховання, й у першу чергу повинні бути визначені та враховані інтереси дитини, виходячи із об`єктивних обставин спору, а вже тільки потім права батьків.
Крім того, під час вирішення цієї справи суд враховує статтю 51 Конституції України, яка гарантує кожному із подружжя рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї. Схожа норма міститься також у частині шостій статті 7 Сімейного кодексу України, відповідно до якої рівність прав і обов`язків жінки та чоловіка у сімейних відносинах, шлюбі та сім`ї є однією із загальних засад регулювання сімейних відносин.
Суд дійшов висновку, що у спірних правовідносинах найкращим інтересам дитини відповідатиме постійне проживання дитини разом із матір`ю.
Суд також враховує, що доказів того, що мати якимось чином перешкоджає батьку спілкуватись з дитиною та вчиняє якісь перешкоди для зустрічі батька з донькою в процесі розгляду справи не здобуто.
Зважаючи на те, що дитина проживає разом з матір`ю, а відповідач участі у вихованні дитини не бере, остання має можливість забезпечувати нормальний всебічний розвиток дитини, тому в інтересах дитини, суд, приходить до висновку про визначення місця проживання малолітньої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 разом із матір`ю.
Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України з відповідача підлягає стягненню на користь позивача сплачений нею судовий збір в сумі 768, 40 грн.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 3, 24, 56, 110, 112, 141, 160, 161 СК України, ст.ст. 3, 4, 10, 11, 12, 13, 141, 258, 265, 352, 354 ЦПК України, суд, -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Служба у справах дітей та сім`ї Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації про визначення місця проживання дитини- задовольнити.
Визначити місце проживання неповнолітньої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з її матір`ю - ОСОБА_1 .
Стягнути зі ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 768,40 грн..
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У випадку проголошення у судовому засіданні лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Деснянський районний суд міста Києва.
Повне рішення суду складено 19.07.2019.
Суддя: