СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
пр.№ 2/759/5568/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 липня 2019 року м. Київ

Суддя Святошинського районного суду м. Києва Войтенко Ю.В., розглянувши заяву представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про забезпечення позову у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя,

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшла заява ОСОБА_2 , що діє в інтересах ОСОБА_1 про забезпечення позову, в якій заявник просить: до набрання рішенням в справі законної сили накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 , яка має три житлові кімнати, загальну площу 57.60 м.кв., із яких житлова площа становить 39.70 м.кв., зареєстрована 07.06.1995 р. БТІ м. Києва в реєстровій книзі за №324 на ім`я ОСОБА_3 на підставі договору купівлі-продажу квартири від 31.05.1995 р., реєстраційний номер 1/3313-3147.

Заявник обґрунтовує заяву тим, що до Святошинського районного суду міста Києва позивачем заявлено позов до ОСОБА_4 про поділ майна подружжя. Предметом даного спору с набуте за час шлюбу нерухоме майно у вигляді квартири АДРЕСА_1 , яка має три житлові кімнати, загальну площу 57.60 м.кв. із яких житлова площа становить 39.70 м.кв., зареєстрована 07.06.1995 р. БТІ м. Києва в реєстровій книзі за №324 на ім`я ОСОБА_3 на підставі договору купівлі-продажу квартири від 31.05.1995 р., реєстраційний номер 1/3313-3147. Вказане нерухоме майно може бути відчужене колишнім чоловіком позивача на користь третіх осіб без згоди позивача з метою приховати від позивача це майно, яке є спільним сумісним майном подружжя, від поділу його в майбутньому. У зв`язку із тим, що у сторін виник спір про право, а тому існує реальна загроза відчуження вказаного нерухомого майна на користь третіх осіб, що може призвести до невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду.

Вивчивши матеріали заяви, суд приходить до таких висновків.

Відповідно до ч.1 ст. 153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

З урахуванням вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Із змісту заяви вбачається, що предметом спору, у цілях якого було подано заяву про забезпечення позову, є поділ майна подружжя, а саме, вимоги про визнання квартири АДРЕСА_1 спільною сумісною власністю подружжя та її поділ.

Згідно з приписами частини другої статті 149 ЦПК України, забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

При цьому, метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду, наприклад, реалізація майна чи підготовчі дії до його реалізації. Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Такої позиції притримується Верховний Суд у своїй Постанові 17 жовтня 2018 року, справа № 183/5864/17-ц (провадження № 61-38692св18).

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам (п.3-4 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» від 22 грудня 2006 року N 9).

Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість вчинення відповідачем недобросовісних дій без наведення відповідного обґрунтування та надання доказів на підтвердження зазначених обставин також не свідчить про необхідності вжиття відповідних заходів забезпечення позову, та про співмірність вказаного способу забезпечення позову заявленим позовним вимогам.

Водночас, у заяві про забезпечення позову представник позивача зазначив про те, що вказане нерухоме майно може бути відчужене чоловіком позивача на користь третіх осіб без згоди позивача, оскільки квартира зареєстрована на ім`я відповідача. В заяві не наведено обґрунтування щодо потенційної реалізації майна, або вчинення будь-яких підготовчих дій до реалізації майна.

З врахуванням наведеного, суд, надаючи оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття заходів забезпечення позову, враховуючи відсутність будь-яких даних щодо реальної загрози невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову приходить до висновку, що заява про забезпечення позову є необґрунтованою, та такою, що не підлягає задоволенню.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.149, 150, 153 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ :

У задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про забезпечення позову у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя - відмовити.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

До початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги можуть бути подані учасниками справи через Святошинський районний суд міста Києва.

Суддя Ю.В. Войтенко