Справа № 755/9042/19
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" липня 2019 р. м. Київ

Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

Головуючого - судді Марфіної Н. В.

при секретарі Міроненко С. П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради про надання додаткового строку на прийняття спадщини,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Київської міської ради з вимогою визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті батька позивача ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 строком на три місяці, з дня набрання рішенням законної сили, що є предметом позову.

Обґрунтовуючи підстави звернення з позовом до суду, позивач посилається на наступне, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача - ОСОБА_2 , після його смерті відкрилась спадщина на квартиру АДРЕСА_1 . Відповідно до довідки про майно від 19 квітня 2013 року, №9351 (И2013), виданої Київським міським бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна. Вказана квартира станом на день видачі довідки була зареєстрована на праві власності за ОСОБА_3 та ОСОБА_2 на підставі свідоцтва про право власності, виданого Дніпровською районною в місті Києві державною адміністрацією 28 липня 2004 року, наказ №63-723. Після розлучення батьків позивача, у 1991 році позивач почав проживати окремо разом з матір`ю, а батько - з бабусею ОСОБА_3 за адресою: АДРЕСА_2 . ОСОБА_3 , згідно довідки комунального концерну «Центр комунального сервісу» м. Київ №285 від 31.05.2016 року проживала разом з батьком позивача до смерті за однією адресою. Після смерті матері, батько позивача збирав документи для отримання свідоцтва про право на спадщину, однаку за життя оформити спадщину не встиг, таким чином, позивач вказує, що він як спадкоємець батька має право на оформлення спадщини яке належало йому, та і майно, яке входило до прийнятої ним спадщини. Оскільки позивач є спадкоємцем першої черги за законом, позивач звернувся до Першої київської державної нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, однак отримав відмову, оскільки пропустив шестимісячний строк для подачі відповідної заяви. Однак, позивач вважає, що строк для подачі заяви про прийняття спадщини пропущено з поважних причин, у зв`язку з тим, що з 2015 року позивач працює в ТОВ «Лезард Електро» на посаді водія - експедитора. Робота пов`язана з доставкою та супроводом доставки вантажів по Україні, у зв`язку з чим позивач часто перебував у тривалих відрядженнях. На початку червня 2018 року, коли позивач прийшов до батька, двері ніхто не відчиняв, потім сусідка розповіла про його смерть. З липня жовтень 2018 року позивач перебував у тривалих відрядженнях. Стрес від втрати батька та нерегулярне харчування призвели до різкого прояву хвороби, з приводу цього, позивач знаходився під наглядом сімейного лікаря, починаючи з грудня 2018 року по лютий 2019 рік у позивача почалось загострення хвороби у зв`язку з чим він перебував на денному стаціонарі, у зв`язку з вищевикладеними обставинами, позивачем було пропущено шестимісячний строк для прийняття спадщини.

На підставі ухвали Дніпровського районного суду міста Києва від 11 червня 2019 року відкрито провадження у справі за позовом за правилами загального позовного провадження та в порядку ст. 82 Цивільного процесуального кодексу України, вирішено питання про витребування доказів.

На підставі ухвали Дніпровського районного суду міста Києва від 09 липня 2019 року, підготовче провадження у справі - закрито.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилась, до початку розгляду справи по суті представник позивача звернувся до суду з заявою про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить задовольнити.

Представник відповідача - Київської міської ради, в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи відповідач повідомлявся належним чином, надав суду відзив на позовну заяву, в якому просив слухати справу у відсутність представника Київської міської ради та прийняти рішення згідно норм чинного законодавства та підставі наявних у справі доказів.

Дослідивши матеріли справи, оцінивши наявні у справі докази, суд приходить до наступного.

Відповідно до ст. 1216 Цивільного кодексу України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ст.1217 Цивільного кодексу України спадкування здійснюється за заповітом та за законом.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, видане 25 січня 2019 року Відділом державної реєстрації смерті Головного територіального відділу управління юстиції у місті Києві. (а.с.5)

Відповідно до статі 1223 Цивільного кодексу України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Статтею 1261 Цивільного кодексу України встановлено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 є рідним сином ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження (а. с. 6)

Відповідно до частини першої та другої статі 1269 Цивільного кодексу України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійного із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

14 лютого 2019 року державним нотаріусом Першої київської державної нотаріальної контори Дубенко А. О. винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, мотивуючи тим, що спадкоємець ОСОБА_1 звернувся до нотаріальної контори вже після спливу шестимісячного терміну. (а.с.17)

Відповідно до ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно частини другої ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як роз`яснено в п.24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року "Про судову практику у справах про спадкування" вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. (ст. 76 Цивільного процесуального кодексу України).

Аналізуючи зібрані у справі докази у їх сукупності, суд вважає доведеними обставини наведені позивачем, які підтверджують поважні причини несвоєчасного звернення до органів нотаріату із заявою про прийняття спадщини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчасне подання заяви про прийняття спадщини, оскільки у позивача, як спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви, а ці обставини у їх сукупності суд вважає такими, що є поважними, тому для реалізації права позивача на прийняття спадщини за заповітом визначає додатковий строк три місяці для подання заяви про прийняття спадщини, який рахувати з дня набрання рішенням суду законної сили.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. (ст.5 Цивільного процесуального кодексу України)

Особа, права якої порушено, може скористатись не будь-яким, а конкретним способом захисту свого права. Під способами захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на порушника.

Матеріально-правовий аспект захисту цивільних прав та інтересів насамперед полягає в з`ясуванні, чи має особа таке право або інтерес та чи були вони порушені або було необхідним їх правове визначення.

При цьому слід виходити з положень ст. 11 ЦК про підстави виникнення цивільних прав і цивільних обов`язків. Відповідно до них цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, передбачених актами цивільного законодавства, Конституцією України та міжнародними договорами України, а також із дій осіб, не передбачених цими актами, але які породжують цивільні права та обов`язки.

Відповідно до частини другої ст.89 Цивільного процесуального кодексу України суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що позов ОСОБА_1 до Київської міської ради про надання додаткового строку на прийняття спадщини є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Враховуючи викладене та керуючись ст. ст. 1216, 1217, 1261, 1268, 1270, 1272 ЦК України, п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року №7, ст. 38 Закону України «Про нотаріат», ст.ст. 2, 4, 12, 76-81, 89, 133, 141, 259, 263-265, 273, 354, 355 Цивільного процесуального кодексу України суд, -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради про надання додаткового строку на прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , як спадкоємцю за заповітом щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , додатковий строк три місяці для подання заяви про прийняття спадщини, який рахувати з дня набрання рішенням суду законної сили.

Відповідно до ст. 354 ЦПК України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до п. 15.5 Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України в редакції Закону № 2147-VIII від 03.10.2017, апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Повний текст рішення складено 25 липня 2019 року.

Учасники справи:

Позивач - ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 );

Відповідач - Київська міська рада (м. Київ, вул.. Хрещатик, буд. 36);

Суддя: