У Х В А Л А

Іменем України

22 липня 2019 року суддя Деснянського районного суду міста Києва Таран Н.Г., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 (місце проживання: АДРЕСА_2 ), про розірвання шлюбу

В с т а н о в и в :

08.07.2019 року позивач ОСОБА_1 звернулася до Апеляційного суду м. Києва з позовом до відповідача про розірвання шлюбу, для визначення територіальної підсудності.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 10.07.2019 року підсудність даного спору визначена Деснянському районному суду м. Києва.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї матеріали суд дійшов висновку про необхідність залишення її без руху, з огляду на таке.

Згідно з ч. 1 статті 4 ЦПК України, кожна особа має право у порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст. 175 ЦПК України, а також вимогам ст. 177 цього Кодексу.

Частиною 4 ст. 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч.1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити сплату судового збору на визначений строк, у порядку передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Аналізуючи наведені норми закону вбачається, що сторона по справі звертаючись до суду із клопотанням про відстрочення сплати судового збору має обґрунтувати дане клопотання та підтвердити належними доказами майновий стан, який позбавляє можливості сплатити суму судового збору в розмірі, визначеному чинним законодавством.

Враховуючи, що стороною необґрунтовано подане клопотання про відстрочення сплати судового збору, суд відмовляє позивачу у заявленому клопотанні.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір за подання позовної заяви про розірвання шлюбу становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто - 768,40 гривень.

Як вбачається з матеріалів поданої позовної заяви, позивачем не сплачено судовий збір за подання даного позову до суду на розрахунковий рахунок Деснянського районного суду м. Києва.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

На підставі викладеного, керуючись ст. 185 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків десять днів з моменту отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Повідомити позивача про необхідність усунення недоліків вказаних в ухвалі шляхом надання оригіналу платіжного доручення про сплату судового збору, та роз`яснити, що у разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Н.Г. Таран