Справа №:755/9440/16-ц
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"17" липня 2019 р. м. Київ

Дніпровський районний суд міста Києва у складі: головуючого - судді САВЛУК Т.В., за участі секретаря Бурячек О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщені Дніпровського районного суду міста Києва клопотання про вступ у справу третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, яке заявлене в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

в с т а н о в и в:

21 червня 2016 року Дніпровським районним судом міста Києва (головуючий суддя Чех Н.А.) постановлено ухвалу про відкриття провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

14 вересня 2016 року Дніпровськимрайонним судом міста Києва ухвалено рішення про часткове задоволення ОСОБА_2 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Встановлено ОСОБА_1 додатковий строк - два місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , померлого приблизно ІНФОРМАЦІЯ_1 . Додатковий строк рахувати з дня вступу рішення в законну силу.

Постовою Київського апеляційного суду від 19 грудня 2018 року апеляційну скаргу ОСОБА_4 залишено без задоволення. Рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 14 вересня 2016 року залишено без змін.

Постановою Верховного суду від 17 квітня 2019 року касаційну скаргу ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_4 задоволено частково.

Рішення Дніпровськогорайонного суду міста Києва від 14 вересня 2016 року та постанову Київського апеляційного суду від 19 грудня 2918 року скасовано.

Справу за №755/9440/16-ц передано на новий розгляд до Дніпровського районного суду міста Києва.

Як встановлено колегією суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у мотивувальній частині постанови Верховного суду від 17 квітня 2019 року:

«Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно зі статтею 119 ЦПК України у редакції, чинній на момент розгляду справи судом першої інстанції (далі - ЦПК України 2004 року) позивач формулює позовні вимоги і зобов`язаний зазначити належний склад відповідачів у позові, а суд згідно із вимогами пункту 2 частини шостої статті 130 ЦПК України 2004 року - уточнити склад осіб, які беруть участь у справі.

ОСОБА_1 у позовній заяві зазначав, що 28 грудня 2015 року він дізнався про існування договору купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 , відповідно до якого ОСОБА_4 придбав у ОСОБА_6 зазначену квартиру.

Відповідно до частини другої статті 35 ЦПК України 2004 року, якщо суд при прийнятті позовної заяви, здійсненні провадження у справі до судового розгляду або під час судового розгляду справи встановить, що судове рішення може вплинути на права і обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору.

Тобто, за редакцією цивільного процесуального кодексу, чинною на момент розгляду справи судом першої інстанції, питання про залучення до участі у справі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору, належало виключно до повноважень суду першої інстанції.

Аналогічні положення містяться у частині третій статті 53 ЦПК України.

На момент пред`явлення позову у цій справі позивачу було відомо про відчуження квартири, яка входить до спадщини, що відкрилась після ОСОБА_3 .

У такому разі суд першої інстанції повинен був вирішити питання про залучення до участі у справі ОСОБА_4 як третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору.

У апеляційній скарзі ОСОБА_7 в інтересах ОСОБА_4 також зазначала, що 05 квітня 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_4 у іншій цивільній справі про визнання права власності в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 та витребування майна з чужого незаконного володіння.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.

Повноваження суду апеляційної інстанції змінити склад учасників справи цивільним процесуальним законом не передбачено.

Таких повноважень немає й у суду касаційної інстанції, а перевірка доводів ОСОБА_7 в інтересах ОСОБА_4 , пов`язаних з установленням фактичних обставин справи та оцінкою доказів у ній, перебуває поза визначеними статтею 400 ЦПК України межами перегляду справи в касаційному порядку.

Верховний Суд вважає, що у зв`язку із зазначеними порушеннями норм процесуального права при прийнятті Дніпровським районним судом міста Києва рішення від 14 вересня 2016 року не підлягає перевірці правильність застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального права».

Виходячи з положень частини першої статті 417 Цивільного процесуального кодексу України, вказівки, що містяться в постанові суду касаційної інстанції, є обов`язковими для суду першої та апеляційної інстанцій під час нового розгляду справи.

14 червня 2019 року ОСОБА_4 подав до суду заяву про вступ у справу у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предметупозову на стороні відповідача, мотивуючи тим, що ухвалення рішення суду в межах даного спору безпосередньо впливає на права та ОСОБА_8 , як власника квартири АДРЕСА_1 , оскільки правомірність набуття права власності на вказану квартиру оспорюється ОСОБА_1 в межах розгляду іншої цивільної справи, та враховуючи висновки Верховного Суду викладені у постанові від 17 квітня 2019 року, яка винесена за результатами перегляду судових рішень в даній справі, де зазначено як підставу скасування судових рішень першої та апеляційної інстанції порушення норм процесуального права щодо не вирішення питання про залучення ОСОБА_4 у якості третьої особи, яка не заявляє вимог щодо предмету позову.

Представник позивача - Шолудько О.М. в підготовчому судовому засіданні просив залишити заяву ОСОБА_4 без задоволення за відсутності законних підстав для залучення в межах даного спору третіх осіб, зважаючи на те, що позивач є єдиним спадкоємцем майна померлого батька ОСОБА_3 , тому вирішення спору про надання потенційному спадкоємцю додаткового строку для прийняття спадщини жодним чином не зачіпає права на обов`язки ОСОБА_4 , який не є учасником спірних правовідносин.

Представник відповідача - Київської міської ради, в підготовче судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Вислухавши думку представника позивача, оцінивши наведені у заяві ОСОБА_4 підстави для залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету позову на стороні відповідача, суд приходить до наступного.

Відповідно до ст.53 Цивільного процесуального кодексу України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін, їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права та обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

Виходячи з предмету спору та з урахуванням вимог ст.54 Цивільного процесуального кодексу України щодо наслідків незалучення у справу третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, суд вважає за необхідне залучити до участі у справі

За наведних обставин, суд приходить до висновку про наявність підстав для залучення ОСОБА_4 участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на виконання постанови Верховного суду від 17 квітня 2019 року з урахуванням вимог частини першої статті 417 Цивільного процесуального кодексу України.

Враховуючи викладене та керуючись ст. ст. 53, 54, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суд

п о с т а н о в и в:

Залучити ОСОБА_4 у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Копію цієї ухвали разом з викликом до суду направити третій особі - ОСОБА_4 (адреса місця проживання: АДРЕСА_2 )

Зобов`язати позивача не пізніше двох днів з дня отримання цієї ухвали суду направити третій особі копію позовної заяви з додатками, а докази такого направлення надати суду до дати наступного судового засідання.

Роз`яснити, що треті особи, які не заявляють самостійних вимог, мають процесуальні права та обов`язки, встановлені статтею 43 цього Кодексу. (п.6 ст.53 Цивільного процесуального кодексу України)

Вступ у справу третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, не тягне за собою розгляд справи спочатку. (ч.7 ст.53 Цивільного процесуального кодексу України)

Відповідно до положень ч.2 ст.353 Цивільного процесуального кодексу України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції, якщо, скаргу подано на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду. (п.4 ч. 5 ст. 357 ЦПК України)

С у д д я