Справа № 361/6485/18
Провадження № 2/361/922/19
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

25 липня 2019 року Броварський міськрайонний суд Київської області у складі головуючого - судді Селезньової Т.В., при секретарі - Яблонській В.І., розглянувши в місті Бровари без участі сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Броварської міської ради Київської області, третя особа - Приватний нотаріус Броварського міського нотаріального округу Київської області Лисогор Олег Анатолійович про визначення додаткового строку ,-

встановив:

Позивач просить суд визначити додатковий строк 2 місяці для прийняття спадщини після сестри ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , мотивуючи тим, що пропустила строк подання заяви про прийняття спадщини оскільки не знала про смерть сестри. В обгрунтування позовних вимог пояснила, що її сестра по батьковій лінії була зареєстрована та постійно проживала у квартирі АДРЕСА_1 , яка належала їй на праві власності. 26 вересня 2018 року вона, як спадкоємець другої черги, звернулась до нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, оскільки спадкоємці першої черги до майна померлої відсутні, але нотаріус їй відмовив, оскільки нею пропущений шестимісячний строк для прийняття спадщини. Посилається на те, що пропустила строк подання заяви про прийняття спадщини через те, що не знала про смерть сестри, з тих підстав, що 20.04.2017р. між ними відбулася сварка і з того часу сестра уникали з нею зустрічей, і смерть сестри від неї навмисно було скрито, до нотаріуса звернулась одразу, як дізналась про смерть сестри.

Відповідач проти задоволення позову заперечував з тих підстав, що відсутність інформації про смерть спадкодавця не є правовою підставою для визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини.

Третя особа приватний нотаріус Лисогор О.Г., будучи належним чином повідомленим про дату та час розгляду даної справи, у судове засідання не з`явився, своїх пояснень щодо позову та заяви про розгляд справи у його відсутності до суду не подавав.

Дослідивши докази, суд дійшов таких висновків:

З свідоцтва про народження, про укладення шлюбу, встановлено, що позивачка є рідною сестрою по батьківській лінії спадкодавиці ОСОБА_2 .

З свідоцтва про смерть встановлено, що ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

З свідоцтва про право власності на житло, технічного паспорта вбачається, що ОСОБА_2 на праві приватної власності належала квартира за адресою: АДРЕСА_2 ;

ОСОБА_2 згідно даним паспорту була зареєстрована за вказаною адресою.

Постановою від 26.09.2019р. приватним нотаріусом Лисогором О.Г. відмовлено позивачці ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , з тих підстав, що вона пропустила визначений законом шестимісячний строк подання заяви про прийняття спадщини, інших документів, які підтверджують факт прийняття спадщини нотаріусу не представила, на час відкриття спадщини зі спадкодавцем постійно не проживала.

З матеріалів спадкової справи до майна померлої ОСОБА_2 вбачається, що 17.12.2016р. ОСОБА_2 склала заповіт, яким належну їй на праві власності квартиру АДРЕСА_3 заповідала ОСОБА_3 , якій на підставі вказаного заповіту видано свідоцтво про право на спадщину за заповітом на вказану квартиру.

Також з матеріалів спадкової справи встановлено, що будь-які інші спадкоємці із заявами про прийняття спадщин до майна померлої ОСОБА_2 до нотаріальної контори не зверталися.

Інших спадкоємців за заповітом та/або за законом не встановлено.

Свідок ОСОБА_3 суду пояснила, що знайома запропонувала їй пожити з ОСОБА_2 у квартирі, належній ОСОБА_2 по АДРЕСА_3 , щоб допомагати останній та доглядати за квартирою; в кінці 2016 року ОСОБА_2 склала на її ім`я заповіт на вказану квартиру; з весни 2017року, коли ОСОБА_2 стало погано зі здоров`ям, вона допомагала її лікувати, влаштувала її у лікарню; з липня 2017року ОСОБА_2 стало гірше і вона не могла виходила з квартири, тому попросила свідка жити з нею в одній квартирі по АДРЕСА_1 , з тих пір вона проживала постійно з ОСОБА_2 до її смерті у вересні 2017р. , поховала ОСОБА_2 за власний рахунок. Ще при житті ОСОБА_2 до неї приходила жінка, яка подзвонила у двері і назвалась сестрою, але ОСОБА_2 попросила її не впускати і сказала, що не хоче з нею говорити, про що свідок і повідомила ту жінку; був випадок, коли жінка дзвонила по телефону, але свідок на прохання ОСОБА_2 сказала, що та не хоче з нею говорити і поклала слухавку; ОСОБА_2 їй казала, що не хоче бачити сестру і просила її не впускати, якщо прийде; також жінка, яка називалась сестрою (позивачка) двічі приходила в квартиру вже після смерті ОСОБА_2 , просила впустити і поговорити, але свідок не впустила і не стала з нею говорити, в тому числі і не сказала, що ОСОБА_2 вже померла.

Свідок ОСОБА_7 суду пояснила, що була хрещеною матір`ю ОСОБА_2 , іноді підтримували стосунки, зазвичай розмовляли по телефону, іноді бачились; в останнє вона розмовляла з ОСОБА_2 по телефону в середині літа 2017р.; у вересні 2017р. дзвонила, але слухавку брала дівчина. Про те, що ОСОБА_2 померла - свідок довго не знала, дізнавшись повідомила позивачці у серпні 2018року.

Відповідно до ст.1262 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід з боку батька і з боку матері.

Згідност.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст.1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що спадщину не прийняв. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно роз`яснень, викладених у п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 р., особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

В даному випадку встановлено, що позивачка є спадкоємицею за законом до майна померлої ОСОБА_2 , інших спадкоємців, які претендували на спадщину до його майна не виявлено. Позивачка від спадщини не відмовлялась і з приводу цього ніяких дій не чинила. Встановлено також, що позивачка дізналась про наявність спадкового майна - квартири - лише у серпні 2018 року, і після того звернулась до нотаріуса.

Враховуючи зазначені позивачкою обставини, і встановлені судом факти, суд погоджується з позивачкою у тому, що строк для подання заяви про прийняття спадщини після сестри вона пропустила з причин, які можуть бути визнані поважними. При цьому суд враховує, що при тих конкретних обставинах, про які повідомили свідки, позивачка вживала всі належні від неї заходи щодо спілкування з сестрою і підтримання з нею родинних стосунків, але факт смерті сестри був від неї прихований внаслідок дій інших осіб; тому це не є той випадок, коли особа не знала про смерть спадкодавця з суб`єктивних і залежних від неї самої причин, у даному випадку встановлені дійсно об`єктивні, не залежні від позивачки причини, з яких вона не подала заяву про прийняття спадщини вчасно, тобто протягом шести місяців після смерті спадкодавця.

Позивачка просить надати їй додатковий строк два місяці. Суд не вбачає підстав для встановлення строку саме такої тривалості, враховуючи, що проживає позивач у місті, що збігається з місцем відкриття спадщини, і нема інших перешкод, які б заважали позивачці подати відповідну заяву протягом місяця, чого буде цілком достатньо для вчинення такої дії.

Тому позов підлягає частковому задоволенню.

На підставі вище викладеного, керуючись ст.ст. 1261, 1270, 1272 ЦК України , ст. ст. 11, 213, 214, 218 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити частково;

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_1 ( АДРЕСА_6 ) додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 . ОСОБА_2 , - один місяць з набрання даним рішенням законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга буде ним подана протягом тридцяти днів з дня вручення копії повного рішення. Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду безпосередньо, або - згідно п.15.5 Перехідних положень ЦПК України - до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи - через суд першої інстанції, який розглянув справу.

Повне рішення складено 26 липня 2019 року.

Суддя Т.В. Селезньова