Справа № 196/551/19
№ провадження 2-о/196/71/2019
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.07.2019 смт. Царичанка

Царичанський районний суд Дніпропетровської області в складі:

головуючого - судді Зубій А.В.

за участю:

секретаря Дорошенко В.В.

заявника ОСОБА_1

заінтересованої особи ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Царичанка Дніпропетровської області цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа ОСОБА_2 , про встановлення факту постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

До суду звернувся ОСОБА_1 із заявою про встановлення факту постійного проживання разом з батьком ОСОБА_3 на час його смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 , тобто на час відкриття спадщини, за адресою: АДРЕСА_1 .

В заяві посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла його мати ОСОБА_4 , а його батько ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Він і його брат ОСОБА_2 є спадкоємцями першої черги спадкування за законом.

У вересні 2018 року для оформлення спадщини після смерті батька він звернувся до державного нотаріуса Царичанської державної нотаріальної контори, де йому було видано постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії. Виявилось, що його місце реєстрації не збігається з місцем реєстрації його батька. Хоча він довгий час проживав разом з ним в с.Бабайківка, місце реєстрації батько не міняв, а тому він фактично пропустив строк прийняття спадщини. Заяви про прийняття спадщини або відмову від прийняття спадщини протягом 6 місяців з дня смерті батька він не писав, оскільки вважав, що, проживаючи разом з ним, він автоматично став його спадкоємцем.

Зазначає, що згідно довідки №12 від 04.01.2019 року, виданої виконкомом Царичанської селищної ради, його батько ОСОБА_3 був зареєстрований по АДРЕСА_2 один. Проте, 17.04.2019 року депутатом Царичанської селищної ради Лозою М.В. в присутності свідків ОСОБА_5 та ОСОБА_6 було складено акт про те, що він проживав разом з батьком ОСОБА_3 , піклувався, доглядав і поховав його. На підставі вказаного акта було видано довідку №86 від 17.04.2019 року про те, що його батько ОСОБА_3 був зареєстрований по АДРЕСА_2 , але останні роки проживав в АДРЕСА_1 разом із ним.

В судовому засіданні заявник наполягав на задоволенні вимоги, оскільки встановлення даного факту необхідно йому для оформлення спадщини після померлого батька.

Заінтересована особа ОСОБА_2 в судовому засіданні заявив клопотання про залишення заяви без розгляду, посилаючись на те, що із заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право.

Вивчивши матеріали справи, з`ясувавши правові позиції заявника та заінтересованої особи, дослідивши надані докази, виявивши спір про право під час розгляду справи, суд приходить до висновку про те, що заява підлягає залишенню без розгляду за наступних підстав.

Згідно ч.1 ст. 293 ЦПК України вбачається, що окреме провадження - це вид не позовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Частинами 1 і 2 ст. 315 ЦПК України передбачено перелік справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення, що підлягають розгляду в порядку окремого провадження, та те, що в судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Відповідно до приписів п.1 Постанови Пленуму Верховного Суду України N 5 від 31.03.95 р. "Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення" в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: - згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; - чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; - заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; - встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Крім того, згідно абз. 3 п.23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 р. N 7 "Про судову практику у справах про спадкування" у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Як вбачається з матеріалів справи, постановою державного нотаріуса Царичанської державної нотаріальної контори Фрізен Н.Ю. від 02.10.2018 року заявнику ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , посилаючись на те, що він на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем (не був зареєстрований), а тому фактично спадщину не прийняв і термін для прийняття спадщини пропустив (а.с. 10).

Відповідно до ч.4 ст. 315 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.

Заінтересована особа в судовому засіданні заперечила факт, про встановлення якого просить заявник, нотаріусом відмовлено заявнику у вчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, а тому в даному випадку, на думку суду, вбачається спір про право, що в свою чергу виключає розгляд даної заяви в порядку окремого провадження.

За викладених обставин заява ОСОБА_1 , заінтересована особа ОСОБА_2 , про встановлення факту постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, підлягає залишенню без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 258, 259-261,293, 315, 353, 354 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа ОСОБА_2 , про встановлення факту постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом 15-ти днів з дня її проголошення шляхом подачі апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду через Царичанський районний суд Дніпропетровської області.

Суддя А.В. ЗУБІЙ