Справа № 191/1859/17
Провадження № 2-р/172/2/19
У Х В А Л А

22.07.2019 року Васильківський районний суд Дніпропетровської області в складі: головуючого судді Битяка І.Г. за участі секретаря судового засідання Глушко О.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в сел. Васильківка у відсутність сторін, без фіксації судового засідання технічним засобом справу за заявою ОСОБА_1 про роз`яснення ухвали суду від 02.04.2019 року, -

В С Т А Н О В И В

До суду надійшла вищевказана заява. Заявник вказує, що ухвалою Васильківського районного суду Дніпропетровської області від 30.11.2018 року накладено арешт на нерухоме майно, що є предметом позову, а саме: будівлю гуртожитку з реєстраційним номером 30, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 та заборонено відповідачам ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та будь-яким іншим особам, у тому числі суб`єктам державної реєстрації прав та державним реєстраторам прав на нерухоме майно, вчиняти будь-які дії щодо відчуження, у тому числі шляхом укладення договору купівлі-продажу, дарування, міни, іпотеки, передачу в оренду тощо, а також вчиняти будь-які дії, що пов`язані з державною реєстрацією речових прав на спірне нерухоме майно. Під час державної реєстрації нерухомого майна було встановлено, що ухвала суду від 02.04.2019 року, якою залишено без розгляду позов керівника Синельниківської місцевої прокуратури Дніпропетровської області та скасовано арешт на нерухоме майно, відміняє лише скасування накладеного на приміщення гуртожитку арешту, однак й досі залишається чинним та обліковується в реєстрі заборона проведення реєстраційних дій. У зв`язку з цим, просить суд надати роз`яснення змісту ухвали суду від 02.04.2019 року щодо того, чи встановлює ухвала суду той факт, що підстав для обмеження відповідачів у вигляді заборони проведення реєстраційних дій з вищевказаним нерухомим майном немає, що ухвала фактично скасовує усі заходи забезпечення позову, які були накладені судом ухвалою від 30.11.2018 року, чи є ухвала суду від 02.04.2019 року підставою для посадових осіб, що здійснюють дії в сфері державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень зняти/скасувати/вилучити запис про заборону вчиняти певні дії.

Дослідивши матеріали заяви та цивільної справи суд зазначає таке.

Ухвалою Васильківського районного суду Дніпропетровської області від 30.11.2018 року у справі № 191/1859/17 накладено арешт на нерухоме майно, що є предметом позову, а саме: будівлю гуртожитку з реєстраційним номером 30, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 та заборонено відповідачам ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та будь-яким іншим особам, у тому числі суб`єктам державної реєстрації прав та державним реєстраторам прав на нерухоме майно, вчиняти будь-які дії щодо відчуження, у тому числі шляхом укладення договору купівлі-продажу, дарування, міни, іпотеки, передачу в оренду тощо, а також вчиняти будь-які дії, що пов`язані з державною реєстрацією речових прав на спірне нерухоме майно.

02.04.2019 року судом розглянуто справу з постановленням ухвали про залишення без розгляду позову керівника Синельниківської місцевої прокуратури Дніпропетровської області в інтересах держави в особі Фонду державного майна України до ПАТ «Синельниківський ресорний завод», ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на стороні відповідача виконавчий комітет Синельниківської міської ради Дніпропетровської області, ОСОБА_4 про визнання права власності, скасування свідоцтва про право власності та витребування майна із чужого володіння. Скасовано арешт на нерухоме майно, що є предметом позову, а саме: будівлю гуртожитку з реєстраційним номером 30, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , який накладений ухвалою суду від 30.11.2018 року.

Відповідно до ст. 271 ЦПК України за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання. Суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може викликати учасників справи, державного чи приватного виконавця в судове засідання.

Системне тлумачення положень вказаної статті дозволяє дійти висновку, що рішення суду може бути роз`яснено у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення. Тобто, роз`яснення рішення суду це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового акта і викладенні рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі.

Отже, в ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Пунктом 21 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 № 14 «Про судове рішення у цивільній справі» передбачено, що роз`яснення рішення суду, можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Зазначене питання розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Статтею 150 ЦПК України встановлено, що позов забезпечується, зокрема, накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб, забороною вчиняти певні дії.

Чинний Цивільний процесуальний Кодекс України не містить визначення поняття арешту майна, як це визначено, наприклад, у кримінальному процесуальному законодавстві України, тому судом під час постановлення ухвали суду від 30.11.2018 року про задоволення заяви позивача про забезпечення позову накладено арешт на майно, що є предметом позову і одночасно встановлено спосіб такого арешту, тобто заборонено відповідачам ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та будь-яким іншим особам, у тому числі суб`єктам державної реєстрації прав та державним реєстраторам прав на нерухоме майно, вчиняти будь-які дії щодо відчуження, у тому числі шляхом укладення договору купівлі-продажу, дарування, міни, іпотеки, передачу в оренду тощо, а також вчиняти будь-які дії, що пов`язані з державною реєстрацією речових прав на спірне нерухоме майно, що в свою чергу є складовою поняття арешту нерухомого майна, а саме: будівлі гуртожитку з реєстраційним номером 30, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

Враховуючи викладене, скасувавши арешт майна, суд одночасно скасував і спосіб такого забезпечення у вигляді заборони певним особам вчиняти певні дії щодо майна, на яке накладено арешт. Тому суд вважає за необхідне постановити ухвалу про роз`яснення судового рішення від 02.04.2019 року у справі № 191/1859/17.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 13, 260-261, 271, 353 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В

1. Заяву ОСОБА_1 про роз`яснення ухвали суду від 02.04.2019 року задовольнити.

2. Роз`яснити судове рішення у формі ухвали Васильківського районного суду Дніпропетровської області від 02 квітня 2019 року: вважати, що такий вид забезпечення позову як заборона відповідачам ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та будь-яким іншим особам, у тому числі суб`єктам державної реєстрації прав та державним реєстраторам прав на нерухоме майно, вчиняти будь-які дії щодо відчуження, у тому числі шляхом укладення договору купівлі-продажу, дарування, міни, іпотеки, передачу в оренду тощо, а також вчиняти будь-які дії, що пов`язані з державною реєстрацією речових прав на спірне нерухоме майно будівлю гуртожитку (загальною площею 2320,2 кв.м., житловою площею 1025,1 кв.м.), що розташований за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 30), є складовим елементом поняття арешту такої будівлі гуртожитку, а відтак скасування арешту на нерухоме майно, що є предметом позову відповідно до ухвали суду від 02.04.2019 року має наслідком і скасування заборони вищепереліченим особам вчиняти будь-які дії відносно майна, що є предметом позову.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Дніпровського апеляційного суду через Васильківський районний суд Дніпропетровської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя І.Г. Битяк