Постанова

Іменем України

26 червня 2019 року

м. Київ

справа № 712/717/16-ц

провадження № 61-14662св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

0

головуючого -Ступак О. В.,
суддів:Гулейкова І. Ю. (суддя-доповідач), Погрібного С. О.,Олійник А. С., Усика Г. І.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - Комунальне підприємство «Соснівська служба утримання будинків» Черкаської міської ради,

третя особа - ОСОБА_2 ,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу Комунального підприємства «Соснівська служба утримання будинків» Черкаської міської радина рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 11 січня 2017 року у складі судді Троян Т. Є. та рішення Апеляційного суду Черкаської області від 10 березня 2017 року у складі колегії суддів: Василенко Л. І., Бородійчука В. Г., Карпенко О. В.,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог і рішень судів

У січні 2016 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Комунального підприємства «Соснівська служба утримання будинків» Черкаської міської ради (далі - КП «Соснівська СУБ»), третя особа - ОСОБА_2 , про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири.

В обґрунтування позову зазначила, що вона з 1989 року є наймачем квартири АДРЕСА_1 , що підтверджується витягом з поквартирної карточки. Ця квартира була надана її чоловіку ОСОБА_3 на підставі рішення виконкому Соснівської ради народних депутатів м. Черкаси від 27 грудня 1982 року № 746. Після розлучення чоловік залишив квартиру позивачу та дітям. Наразі у квартирі проживають позивач, її дочка ОСОБА_2 та внук ОСОБА_4 .

Починаючи з 1986 року до моменту звернення із цим позовом вищезазначену квартиру під час сильних дощів заливало. Квартира знаходиться на 14-му поверсі багатоповерхового будинку, який знаходиться на балансі КП «Соснівська СУБ».

За період з 1991 року по теперішній час позивачем тричі проведено ремонт у квартирі, але навіть після цього проживати у ній неможливо, оскільки її під час сильних опадів продовжує заливати.

З 1999 року позивач неодноразово зверталася до КП «Соснівська СУБ» з проханням зробити ремонт даху, який би усунув причини залиття квартири. Однак причину залиття не усунуто і квартиру продовжує заливати.

Крім того, позивач зазначила, що внаслідок неправомірних дій відповідача їй було завдано моральної шкоди, яка виразилась в негативних емоціях та переживаннях щодо пошкодження майна протягом 15 років, яке відобразилося на її здоров`ї. Моральну шкоду вона оцінила у 5 000,00 грн.

У грудні 2016 року, уточнивши позовні вимоги, ОСОБА_1 просила суд стягнути з КП «Соснівська СУБ» на свою користь відшкодування завданої майнової шкоди в розмірі 14 816,40 грн та моральної шкоди - 5 000,00 грн; зобов`язати КП «Соснівська СУБ» зробити ремонт даху у будинку за адресою: АДРЕСА_2 , що усуне причину залиття квартири АДРЕСА_1 у цьому будинку ; стягнути з КП «Соснівська СУБ» на свою користь судові витрати у справі, зокрема на проведення судової будівельно-технічної експертизи у розмірі 3 200,00 грн.

Рішенням Соснівського районного суду м. Черкаси від 11 січня 2017 року позов ОСОБА_1 задоволено частково. Стягнуто з КП «Соснівська СУБ» на користь ОСОБА_1 відшкодування завданої майнової шкоди в розмірі 14 816,40 грн, моральної шкоди в розмірі 5 000,00 грн та витрати за проведення судової будівельно-технічної експертизи у розмірі 3 200,00 грн, а всього 23 016,40 грн. Стягнуто із КП «Соснівська СУБ» до спеціального фонду Державного бюджету України судовий збір у сумі 640,00 грн. В іншій частині позовних вимог ОСОБА_1 відмовлено.

Задовольняючи позовні вимоги в частині відшкодування завданої майнової шкоди, суд першої інстанції виходив із того, що вони є обґрунтованими, оскільки позивач надав суду докази на підтвердження протиправності дій відповідача, а останній, у свою чергу, не спростував та не довів відсутність своєї вини, що є його процесуальним обов`язком згідно з презумпцією завдання шкоди. При цьому суд дійшов до висновку, що бездіяльність відповідача КП «Соснівська СУБ» як балансоутримувача будинку та виконавця послуг із забезпечення організації технічної експлуатації систем будинку, призвела до залиття квартири, яка перебувала у користуванні позивача.

Задовольняючи позовні вимоги в частині відшкодування моральної шкоди, суд виходив із засад розумності, виваженості та справедливості характеру та обсягу страждань, яких зазнала позивач внаслідок затоплення її квартири, та розміру грошового відшкодування, про яке вона просить.

Відмовляючи у задоволенні позову в частині зобов`язання відповідача відремонтувати дах над будинком за адресою: АДРЕСА_5 , суд виходив із того, що ремонт покрівлі над квартирою позивачки виконано.

Рішенням Апеляційного суду Черкаської області від 10 березня 2017 року апеляційну скаргу КП «Соснівська СУБ» задоволено частково. Рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 11 січня 2017 року в частині розміру стягнутої моральної шкоди з КП «Соснівська СУБ» на користь ОСОБА_1 змінено шляхом зменшення розміру відшкодування з 5 000,00 грн до 2 000,00 грн. В іншій частині рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 11 січня 2017 року залишено без змін.

Змінюючи рішення суду першої інстанції в частині розміру відшкодування моральної шкоди, суд апеляційної інстанції врахував характер, обсяг та тривалість моральних страждань, яких зазнав позивач у зв`язку із пошкодженням її майна, оцінив подані сторонами докази щодо заподіяння моральної шкоди та існування боргу позивача перед відповідачем за спожиті послуги, та, керуючись принципами розумності, виваженості та справедливості, дійшов висновку, що відшкодування завданої позивачу моральної шкоди у розмірі 2 000,00 грн є достатнім.

Короткий зміст та узагальнюючі доводи касаційної скарги та позиції інших учасників

У березні 2017 року КП «Соснівська СУБ» подало до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ касаційну скаргу на рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 11 січня 2017 року та рішення Апеляційного суду Черкаської області від 10 березня 2017 року, в якій, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просило суд скасувати оскаржувані судові рішення та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовити у повному обсязі.

Касаційна скарга мотивована тим, що судами не було встановлено, з якого часу та коли сталося залиття квартири позивача. Крім того, судами не встановлено причини залиття квартири позивача, чи точної дати вказаних подій. Позивачем пропущено строк позовної давності. Також неодмінною умовою відповідальності є наявність причинного зв`язку між протиправною дією сторони, яка заподіяла шкоду, і тим негативним наслідком, що настав у наслідок цієї протиправної дії, а в зазначеному випадку протиправна дія КП «Соснівська СУБ» відсутня.

Рух справи у суді касаційної інстанції

Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 25 травня 2017 року відкрито касаційне провадження у цій справі, зупинено виконання оскаржуваних судових рішень, витребувано матеріали справи № 712/717/16-ціз суду першої інстанції та надано учасникам справи строк для подання заперечень на касаційну скаргу.

Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 11 грудня 2017 року справу призначено до судового розгляду.

15 грудня 2017 року набрав чинності Закон України від 03 жовтня 2017 року «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів», за яким судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд (стаття 388 ЦПК України).

Згідно з частиною третьою статті 3 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до підпункту 4 пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України касаційні скарги (подання) на судові рішення у цивільних справах, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, передаються до Касаційного цивільного суду та розглядаються спочатку за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

У березні 2018 року вказану справу разом із матеріалами касаційного провадження передано до Верховного Суду.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07 червня 2019 року провадження № 61-14662св18 призначено судді-доповідачеві Гулейкову І. Ю .

Станом на час розгляду вказаної справи у Верховному Суді від інших учасників справи не надходило відзивів на касаційну скаргу КП «Соснівська СУБ».

Згідно з частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим (частина перша статті 263 ЦПК України).

Частиною першою статті 400 ЦПК України передбачено, що під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Позиція Верховного Суду

Вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи касаційної скарги, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що касаційна скарга КП «Соснівська СУБ» не підлягає задоволенню із таких підстав.

Судами попередніх інстанцій встановлено, що 1989 року ОСОБА_1 є наймачем квартири АДРЕСА_1 , що підтверджується витягом з поквартирної картки.

У вказаній квартирі зареєстровані та проживають позивач ОСОБА_1 - наймач, її дочка ОСОБА_2 та онук ОСОБА_4 , що стверджується довідкою про склад сім`ї, наданої КП «Соснівська СУБ» від 12 грудня 2015 року № 1460.

Матеріали справи не містять даних щодо укладання договору між позивачем та відповідачем про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкової території.

Згідно з довідками, виданими КП «Соснівська СУБ», за позивачем рахується заборгованість за житлово-комунальні послуги по квартплаті за адресою: АДРЕСА_5 , станом на: 31 березня 2015 року - 12 731,05 грн, 04 січня 2016 року - 11 933,56 грн.

Відповідно до наданих позивачем, на підтвердження заявлених вимог, копій письмових звернень датованих, зокрема 2003, 2004, 2006, 2007, 2008, 2011, 2012, 2015 роками вона на протязі тривалого часу неодноразово зверталась, як до обслуговуючих експлуатаційних управлінь, зокрема до Комунального підприємства «Виробниче житлове ремонтно-експлуатаційне управління № 7» (далі - КП «ВЖ РЕУ № 7»), а в подальшому до правонаступника - КП «Соснівська СУБ», так і до Виконавчого комітету Черкаської міської ради з проханням зробити ремонт даху, який би усунув причини залиття квартири АДРЕСА_6 .

Так, відповідно до заяви ОСОБА_1 від 28 листопада 2011 року, адресованої на ім`я начальника КП «ВЖ РЕУ № 7» ОСОБА_6 , позивачем вказано, що квартиру АДРЕСА_6 заливає через дах будинку з 1986 року, про що вона неодноразово повідомляла майстрів дільниці та начальника КП «ВЖ РЕУ № 7» в усній та письмовій формі. У заяві висловлено прохання відремонтувати дах.

КП «Соснівська СУБ» листом від 03 березня 2012 року № 14/2 повідомило ОСОБА_1 про те, що проведено обстеження покрівлі житлового будинку АДРЕСА_7 з виходом на місце, визначені обсяги робіт, але у зв`язку із несприятливими погодними умовами виконати ремонт покрівлі неможливо. При складанні планів поточного ремонту на 2012 року ремонт покрівлі буде включено у план робіт.

Матеріали справи містять акт про виконану роботу у житловому будинку АДРЕСА_7 від 21 липня 2014 року, а саме: поточний ремонт покрівлі над квартирами № АДРЕСА_1, АДРЕСА_3. При цьому в акті зазначено, що мешканці квартири АДРЕСА_1 від підписання цього акта відмовилися.

Листом від 04 січня 2015 року КП «Соснівська СУБ», повідомила позивача про виконання ремонту покрівлі над її квартирою в місці її протікання, зазначивши про існування заборгованості станом на 04 січня 2015 року у розмірі 11 933,56 грн.

27 березня 2015 року позивач звернулася із заявою до КП «Соснівська СУБ», у якій просила направити комісію для оцінки збитків, зведених у квартирі з 1985 року по час подачі заяви.

У відповіді на заяву ОСОБА_1 щодо направлення комісії для оцінки збитків, завданих квартирі з 1985 року, КП «Соснівська СУБ» повідомило, що ремонт покрівлі над квартирою в місцях протікання виконано в 2014 року, що підтверджується актом виконаних робіт від 21 березня 2014 року. Також зазначило про існування заборгованості станом на 31 березня 2015 року у розмірі 12 731,05 грн.

25 грудня 2015 року позивач склала акт-претензію до виконавця про неналежне надання послуг, а саме неусунення проблеми залиття квартири. Про складення який КП «Соснівська СУБ» було належно повідомлено листом-запрошенням від 15 грудня 2015 року вх. № 868-0, проте представники підприємства на виклик не з`явилися. Акт-претензію було складено без участі виконавця у присутності споживачів та сусідів.

У свою чергу відповідач надав акт від 25 грудня 2015 року б/н про те, що на час виїзду комісії мешканці квартири АДРЕСА_1 були відсутні.

Відповідно до акта від 21 березня 2016 року майстром дільниці № 1 КП «Соснівська СУБ» проведено обстеження покрівлі та технічного поверху над квартирою АДРЕСА_6 . При перевірці комісія встановила, що протікань покрівлі не виявлено.

Згідно з висновком судової будівельно-технічної експертизи від 11 червня 2016 року № 12/16 ТОВ «Контакт-Сервіс», що проведена на підставі ухвали суду від 06 квітня 2016 року, найбільш вірогідною причиною пошкодження майна ОСОБА_1 і залиття квартири за адресою: АДРЕСА_5 , було протікання покрівлі житлового будинку над квартирою позивача. Розмір завданих збитків унаслідок залиття квартири станом на 11 червня 2016 року становить 11 553,60 грн. Вартість відновлюваного ремонту складає 14 816,40 грн.

В описовій частині указаного висновку судової будівельно-технічної експертизи зазначено, що 05 травня 2016 року проведено огляд квартири в присутності обох сторін у справі та визначено, що дійсно мало місце залиття квартири позивача, що підтверджується ознаками наявних пошкоджень.

Нормативно-правове обґрунтування

Згідно зі статтею 11 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема, завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі.

Відповідно до частини першої статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Згідно з частиною другою статті 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Для застосування такої міри відповідальності як стягнення збитків необхідною є наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками, вини. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає.

Згідно зі статтею 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.

Частиною другою цієї статті встановлено, що моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.

Відповідно до частини третьої статті 23 ЦК України розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Згідно з частиною першою статті 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини.

Відповідно до Закону України «Про житлово-комунальні послуги» учасниками відносин у сфері житлово-комунальних послуг є: власник, споживач, виконавець, виробник.

Особливими учасниками відносин у сфері житлово-комунальних послуг є, в тому числі, і балансоутримувач, який залежно від цивільно-правових угод може бути споживачем, виконавцем або виробником (частина шоста статті 19 Закону України «Про житлово-комунальні послуги»).

Порядок визначення виконавця житлово-комунальних послуг затверджено наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 25 квітня 2005 року № 60, у відповідності до пункту 1.6 якого, виконавець житлово-комунальних послуг визначається органами місцевого самоврядування, крім випадків коли власник (власники) житлових будинків бажає (бажають) визначити виконавця житлово-комунальних послуг самостійно.

За змістом пункту 1.9 указаного наказу від 25 квітня 2005 року № 60, виконавці житлово-комунальних послуг є відповідальними за ненадання або неякісне надання відповідних послуг згідно з укладеними договорами та законодавством.

Згідно з розділом 2 Правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, визначено, що технічне обслуговування жилих будинків включає роботи з контролю за його станом, забезпечення справності, працездатності, наладки і регулювання інженерних систем тощо. Контроль за технічним станом здійснюється шляхом впровадження системи технічного огляду жилих будинків, яка включає в себе проведення планових та позапланових оглядів (пункт 2.1 Правил).

Відповідно до переліку виконавців послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій м. Черкаси, що надаються комунальними підприємствами, затвердженого рішенням Виконавчого комітету Черкаської міської ради від 28 жовтня 2016 року № 1412, виконавцем послуг з утримання будинку за адресою: АДРЕСА_2 , є відповідач у справі - КП «Соснівська СУБ».

Згідно з передавальним актом від 03 грудня 2009 року № 5-252 будинок за адресою: АДРЕСА_2 , переданий на баланс КП «Соснівська СУБ» від юридичної особи КП «ВЖ РЕУ № 7» у зв`язку з припиненням її діяльності, як юридичної особи.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Таким чином, задовольняючи позовні вимоги ОСОБА_1 та стягуючи з КП «Соснівська СУБ» на її користь грошову суму на відшкодування заподіяної майнової шкоди, суд першої інстанції, з висновками якого погодився й суд апеляційної інстанції, дослідивши докази у справі і надавши їм належну оцінку, а також, врахувавши обставини справи, дійшов обґрунтованого висновку про те, що залиття квартири позивача сталося внаслідок протікання покрівлі будинку над її квартирою, позивач довів протиправність дій відповідача, а відповідач, у свою чергу, це не спростував та не довів відсутність його вини у заподіянні шкоди, що є його процесуальним обов`язком, зокрема і те, що позивач проживає на останньому поверсі багатоквартирного будинку, що унеможливлює заподіяння зазначеної шкоди іншими особами, правильно виходив із доведеності та обґрунтованості позовних вимог у цій частині.

Також, встановивши, що внаслідок залиття квартири позивача їй завдано моральної шкоди, яка виразилась в негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження майна, дослідивши наявні у справі докази, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого про наявність підстав для стягнення із відповідача грошового відшкодування.

Переглядаючи справу та змінюючи розмір відшкодування моральної шкоди, апеляційний суд правильно виходив із характеру, обсягу та тривалості моральних страждань, яких зазнала ОСОБА_1 у зв`язку із пошкодженням її майна, всебічно і повно дослідив подані сторонами докази, як заподіяння моральної шкоди, так і існування боргу позивача перед відповідачем за спожиті послуги, та дійшов обґрунтованого висновку, що відшкодування завданої позивачу моральної шкоди у розмірі 2 000,00 грн є достатнім.

Посилання у касаційній скарзі на те, що позивачем пропущено строк позовної давності є безпідставними з огляду на те, що затоплення квартири за адресою: АДРЕСА_2 було триваючим та відбувалось у період з 1986 по 2014 рік. Крім того, останні звернення стосовно порушеного права позивача направлені на адресу відповідача у 2014 - 2015 роках.

Доводи касаційної скарги щодо відсутності у матеріалах справи акта обстеження затоплення квартири позивача та підстав для відшкодування шкоди, були предметом розгляду судів попередніх інстанцій та спростовуються матеріалами справи, зокрема, неодноразовими зверненнями позивачки до відповідача із заявами протягом 2008 -2014 років з проханням про складання цього акта, а також висновком експерта від 11 червня 2016 року № 12/16.

Інші доводита обставини, які наведені у касаційній скарзі висновків судів не спростовують та зводяться до переоцінки доказів, що згідно з частиною першою статті 400 ЦПК України на стадії перегляду справи у касаційному порядку не передбачено.

Викладене дає підстави для висновку, що касаційна скарга підлягає залишенню без задоволення, арішення суду першої інстанції у незміненій частині та рішення суду апеляційної інстанції - без змін із підстав, передбачених статтею 410 ЦПК України.

Згідно з частиною третьою статті 436 ЦПК України суд касаційної інстанції за результатами перегляду оскаржуваного судового рішення вирішує питання про поновлення його виконання (дії).

Оскільки виконання рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 11 січня 2017 року та рішення Апеляційного суду Черкаської області від 10 березня 2017 року зупинено ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 25 травня 2017 року, то у зв`язку із залишенням судових рішень без змін необхідно поновити їх виконання.

Керуючись статтями 409, 410, 416, 436 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу Комунального підприємства «Соснівська служба утримання будинків» Черкаської міської радизалишити без задоволення.

Рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 11 січня 2017 року у незміненій частині та рішення Апеляційного суду Черкаської області від 10 березня 2017 року залишити без змін.

Поновити виконання рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 11 січня 2017 року та рішення Апеляційного суду Черкаської області від 10 березня 2017 року.

Постанова суду касаційної інстанції є остаточною і оскарженню не підлягає.

ГоловуючийО. В. Ступак
Судді:І. Ю. Гулейков
А. С. Олійник
С. О. Погрібний
Г. І. Усик