22.07.2019
Справа 642/4073/19
Провадження № 2/642/1318/19
У Х В А Л А

І м е н е м У к р а ї н и

22 липня 2019 року Ленінський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого судді Вікторова В.В.

за участю секретаря Самотой М.Є.

позивача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Харкові заяву представника відповідача Харківської міської ради Скидана Максима Анатолійовича про перехід до розгляду за правилами загального позовного провадження справи за позовною заявою ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , Територіальна громада м. Харкова про виділ часток в натурі, що є у спільній частковій власності, -

В с т а н о в и в:

У червні 2019 року позивачі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 звернулися до Ленінського районного суду м. Харкова з позовною заявою до ОСОБА_4 , Територіальна громада м. Харкова про виділ часток в натурі, що є у спільній частковій власності.

Ухвалою від 27 червня 2019 року відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження, з повідомленням сторін.

19 липня 2019 року до суду надійшла заява представника відповідача Харківської міської ради Скидан М.А., у якій він зазначив, що з урахуваням обраного позивачем способу захисту, категорії та складності справи необхідно здійснити перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження, оскільки у позові позивачі просять розділити в натурі будинковолодіння, розташоване по АДРЕСА_1 . Частина зазначеного домоволодіння, а саме 22/100, на праві власності належить територіальній громаді м. Харкова в особі Харківької міської ради. Право комунальної власності не можуть бути вилучені у територіальних громад і передані іншим суб`єктам права власності без згоди безпесередньо територіальної громади або відповідного рішення ради.

Позивачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 до судового засідання не з`явилися. Надали заяви, у яких просили розглядати справу без їх участі.

Відповідач ОСОБА_4 до судового засідання не з`явився. Про дату, час та місце розгляду справи повідомлений був належним чином. Причини неявки суду не відомі.

Представник відповідача Харківської міської ради до судового засідання не з`явився. Причини неявки суду не відомі. Заяв про розгляд справи без участі представника не надходило.

Заслухавши пояснення позивача, яка при розгляді заяви про перехід до розгляду за правилами загального позовного, поклалася на розсуд суду, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що відсутні підстави для задоволення заяви, виходячи з наступного.

Частиною ч. 4 та 5 ст. 277 ЦПК України передбачено, якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про:

1) залишення заяви відповідача без задоволення;

2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Якщо відповідач не подасть у встановлений судом строк такі заперечення, він має право ініціювати перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження лише у випадку, якщо доведе, що пропустив строк з поважних причин.

Частиною 2 та 4 статті 19 ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку 1) наказного; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження. Спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Частиною 6 статті 19 ЦПК України встановлено, що малозначними є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи:

1) малозначні справи;

2) що виникають з трудових відносин.

У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Відповідно до ч. 4 ст. 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах:

1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів та поділ майна подружжя; 2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

Як передбачає частина восьма статті 279 ЦПК України, при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків.

Принциповою відмінністю між спрощеним та загальним порядком розгляду справи у позовному провадженні є те, що, згідно з нормами статей 274-279 ЦПК України, не проводяться судові дебати та не здійснюється підготовче провадження у справі при спрощеному порядку.

При цьому законодавцем передбачено, що спрощене провадження може здійснюватися як без виклику (повідомлення) сторін, третіх осіб, так із їхнім викликом (повідомленням) у судове засідання, у якому, в такому випадку, може здійснюватися, зокрема, надання пояснень сторін.

Наголошуючи на необхідності зміни порядку розгляду справи з спрощеного на загальний, відповідач не посилався на існування суттєвих обставин, через які недоцільно розглядати справу у спрощеному порядку. Своїм правом на подання відзиву, у якому вказуються заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору, відповідач скористався.

Крім того, предмет даної справи не підпадає під обмеження, які визначені ч. 4 ст. 274 ЦПК України, справа є незначної складності, по даній справі експертиз щодо виділу часток в натурі, що є у спільній частковій власності, не потрібно призначати, оскільки в матеріалах справи є висновок судової будівельно-технічної експертизи № 16341 від 09.10.2017 року, тому з метою швидкого вирішення справи дана справа підлягає розгляду лише в порядку спрощеного провадження.

Частиною 7 ст. 277 ЦПК України визначено, що частини друга - шоста статті 277 ЦПК України не застосовуються, якщо відповідно до цього Кодексу справа підлягає розгляду тільки в порядку спрощеного провадження.

Крім того, відповідно п. 3 ч. 1 ст. 43 ЦПК України учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Таким чином, суд вважає, що клопотання відповідача про зміну порядку розгляду справи із спрощеного на загальний є необгрунтованим та у його задоволенні необхідно відмовити.

Керуючись ст. 19, ст.ст. 274-279 ЦПК України, суд, -

П о с т а н о в и в:

У задоволенні заяви представника відповідача Харківської міської ради Скидана Максима Анатолійовича про перехід до розгляду за правилами загального позовного провадження справи за позовною заявою ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , Територіальна громада м. Харкова про виділ часток в натурі, що є у спільній частковій власності відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 22 липня 2019 року.

Суддя В.В. Вікторов