Провадження № 2/537/115/2019
Справа № 537/4168/18
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.07.2019 Крюківський районний суд м. Кременчука Полтавської області в складі:

головуючого судді Фадєєвої С.О.

з участю секретаря Герасименко Л.М.,

представника відповідача публічного акціонерного товариста «Дельта Банк» Мирка Р.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кременчуці цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» про визнання права власності на майно та зняття арешту,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду із позовною заявою, де просить суд ухвалити рішення, яким визнати, що приміщення вбудовано-прибудованого магазину непродовольчих товарів та сервісний центр за адресою: АДРЕСА_1 , належить ОСОБА_2 та ОСОБА_1 на праві спільної сумісної власності. Також позивач просила суд визнати, що ОСОБА_2 , ОСОБА_1 належить кожному право власності на Ѕ частку приміщення вбудовано прибудованого магазину непродовольчих товарів та сервісний центр за адресою: АДРЕСА_1 , та зняти арешт з Ѕ частки вказаного приміщення, що накладений постановою про арешт майна боржника №56759293 від 12.07.2018 року, винесеною приватним виконавцем Скрипником В.Л., постановою про арешт майна боржника №42923294 від 17.05.2017 року, винесеною державним виконавцем Крюківського ВДВС м. Кременчук ГТУЮ у Полтавській області Шлюєвою А.О., постановою про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження №26033747 від 18.04.2011 року, винесеною державним виконавцем Кременчуцького МУЮ Коршенко Л.В.

Третя особа ОСОБА_3 надіслала суду клопотання про закриття провадження у справі, посилаючись на те, що приміщення вбудовано прибудованого магазину непродовольчих товарів та сервісний центр за адресою: АДРЕСА_1 на даний час реалізовано на електронних торгах в рамках виконання виконавчого провадження № 56759293 на виконання рішення Автозаводського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 07.04.2011 про стягнення з ОСОБА_2 на користь банку боргу. Вона є новим власником спірного нерухомого майна, що підтверджується свідоцтвом про право власності, а тому вважає, що на час розгляду справи відсутній предмет спору щодо якого позивачем подано позовну заяву, оскільки відповідач ОСОБА_2 не є на даний час власником об`єкту нерухомого майна.

В судове засідання позивач ОСОБА_1 не зявилася, повідомлялася про час та місце судового засідання.

Представник позивача ОСОБА_4 в судове засідання не зявилась, повідомлялася про час та місце судового засідання, надала суду клопотання про розгляд справи у її відсутність.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, повідомлений про час та місце слухання справи, надав суду заяву про її розгляд без його участі.

Представник відповідача ПАТ «Дельта Банк» Мирко Р.О. в судовому засіданні при вирішенні клопотання посилався на розсуд суду.

Треті особи приватний виконавець виконавчого округу Полтавської області Скрипник В.Л. та третя особа ОСОБА_3 до суду для розгляду справи не з`явилися, подали суду письмові клопотання про проведення розгляду справи за їх відсутності.

Вирішуючи клопотання про закриття провадження в справі судом береться до уваги, що статтею 255 ЦПК визначено вичерпні підстави закриття провадження у справі. Зокрема, п. 2 ч.1 статті встановлено, що суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо відсутній предмет спору.

Необхідність запровадження такого правила як закриття провадження в справі у зв`язку з відсутністю предмета спору обумовлена тим, що відповідно до ст. 124 Конституції України юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір, на відміну від раніше чинної конституційної норми про те, що юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі.

При цьому, як вказується у правовій позиції, висловленій у постанові Верховного Суду від 3 травня 2018 року у справі № 404/251/17 (касаційне провадження № 61-13405св18), поняття «юридичний спір» має тлумачитися широко, виходячи з підходу Європейського суду з прав людини до тлумачення поняття «спір про право» (п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод). Зокрема, Європейський суд з прав людини зазначає, що відповідно до духу зазначеної Конвенції поняття «спір про право» має розглядатися не суто технічно, йому слід надавати сутнісного, а не формального значення.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Отже, відсутність предмета спору унеможливлює вирішення справи по суті незалежно від обгрунтованості позову, а відповідно і здійснення ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів осіб.

У розумінні цивільного процесуального закону предмет спору - це об`єкт спірних правовідносин, тобто благо, щодо якого виникає спір між позивачем та відповідачем. Прикладами відсутності предмета спору можуть бути дії сторін, чи настання обставин, якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань або самі сторони врегулювали спірні питання. Позивечеві як і відповідачеві відомо про реалізацію предмета іпотеки на електронних торгах, що підтверджується письмовими доказами. Оскільки між позивачем та відповідачем у справі залишилися неврегульовані питання щодо предмета спору, отже останній не припинив свого існування.

З цих підстав суд приходить до висновку, що в задоволенні клопотання про закриття провадження у справі слід відмовити.

Керуючись ст.ст.258, 259, 260, 261,353, 354 ЦПК України , суд,

У Х В А Л И В :

В задоволенні клопотання третьої особи ОСОБА_3 про закриття провадження у справі відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення на вказану ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя: С.О.Фадєєва

Повний текст ухвали виготовлено та проголошено 17 липня 2019 о 11 год. 00 хв.