Борівський районний суд Харківської області
справа: № 614/475/19
провадження: 2/614/114/19
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н ЕМ У К Р А Ї Н И
смт. Борова Борівського району Харківської області
справа № 614/475/19
Борівський районний суд Харківської області в складі судді Гуляєвої Г.М.,
розглянувши в судовому засіданні у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1
до ОСОБА_2 , третя особа: Виконавчий комітет Піско-Радьківської сільської ради Борівського району Харківської області,
про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням
за участю учасників справи:
позивача: не з`явився,
відповідача: не з`явився,
представника третьої особи: не з?явився,
1. Короткий зміст позовних вимог
14.05.2019 р. ОСОБА_1 звернувся до Борівського районного суду Харківської області з позовом до ОСОБА_2 , в якому просив визнати відповідача таким, що втратив право користування житловим приміщенням, а саме: будинком АДРЕСА_1 із зняттям його з реєстраційного обліку.
Позовні вимоги мотивовані наступними обставинами.
Позивачу на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 12.04.2019 р., реєстровий № 174, на праві приватної власності, в цілому належить буд. АДРЕСА_1 .
Згідно довідки, виданої виконкомом Піско-Радьківської сільської ради Борівського району Харківської області від 02.04.2019 р. № 692 в б. АДРЕСА_1 разом з позивачем зареєстрований ОСОБА_2 - колишній співмешканець покійної дружини позивача, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Разом з тим, ОСОБА_2 не проживає в житловому приміщенні понад 8 років, не сплачує комунальні платежі, в утриманні житла участі не бере, особистих речей в будинку немає. Протягом періоду, з моменту реєстрації шлюбу з покійною дружиною та по теперішній час, позивач сам здійснює оплату комунальних платежів, які залежать від кількості зареєстрованих осіб, так як комунальні служби за свої послуги нараховують для сплати суми у відповідності не до кількості фактично проживаючих, а до кількості фактично зареєстрованих осіб у будинку.
2. Позиції учасників справи
Ухвалою судді від 22.05.2019 року у справі відкрито провадження і справа призначена до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.
У наданий в ухвалі час від сторін не надійшло заперечення проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.
Станом на 15.07.2019 р. відзив на позовну заяву до Борівського районного суду Харківської області не надійшов.
Згідно ч. 2 ст. 191 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.
Позивач подав заяву про підтримання позовних вимог в повному обсязі та розгляд справи за його відсутності.
Відповідач в судове засідання повторно не з`явся, причину неявки суду не повідомив. Про дату, час і місце судового засідання повідомлений у встановленому законом порядку, шляхом направлення судової повістки рекомендованим листом за місцем його реєстрації та шляхом розміщення оголошення про виклик до суду на офіційному веб-сайті Судова влада України.
Представник виконавчого комітету Піско-Радьківської сільської ради Борівського району Харківської області в судове засідання не з?явився, проти задоволення позовних вимог не заперечує, справу просить розглядати за його відсутності, про що надав відповідну заяву.
Відповідно до положень п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Більше того, відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.
Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.
З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02 вересня 2010 року, "Смірнова проти України" від 08 листопада 2005 року, "Матіка проти Румунії" від 02 листопада 2006 року, "Літоселітіс проти Греції" від 05 лютого 2004 року та інші).
Приймаючи до уваги наведені положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, предмет спору, його значення для сторін, за письмової згоди позивача, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи без участі сторін та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, на підставі наявних матеріалів справи, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України, ч.2 ст. 247 ЦПК України.
3. Встановлені в судовому засіданні обставини
Згідно копії свідоцтва про право на спадщину за законом від 12.04.2019 р., зареєстрованого в реєстрі за № 174, та копії Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, ОСОБА_1 успадкував після ОСОБА_5 та став власником житлового будинку з надвірними будівлями, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.7-8). Актом про непроживання за місцем реєстрації від 16.04.2019 р., Актами про непроживання за місцем реєстрації від 06.03.2018 р. та від 18.06.2019 р. підтверджується, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за місцем реєстрації понад шість років фактично не проживає (а.с.9, 34, 40). Згідно довідки виконкому Піско-Радьківської сільської ради Борівського району Харківської області № 692 від 02.04.2019 р., разом з ОСОБА_1 по АДРЕСА_1 зареєстрований ОСОБА_2 (а.с.10). Копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 підтверджується, що ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.11). Відповідно до копії технічного паспорта на садибний (індивідуальний) житловий будинок, житловий будинок АДРЕСА_1 належить ОСОБА_5 (а.с.12-17). Згідно копії свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_2 28.12.2013 р. ОСОБА_1 та ОСОБА_5 уклали шлюб, зареєстрований виконкомом Піско-Радьківської сільської ради Борівського району Харківської області, актовий запис № 02 (а.с.18).
4. Релевантні джерела права й акти їх застосування
За змістом ч.1 ст.16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Згідно ч. 1 ст. 383 ЦК України власник житлового будинку, квартири має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім`ї, інших осіб і не має права використовувати його для промислового виробництва.
Власник майна, згідно зі ст. 391 ЦК України, має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.
Зазначена норма матеріального права визначає право власника, у тому числі житлового приміщення або будинку, вимагати будь яких усунень свого порушеного права від будь яких осіб будь яким шляхом, який власник вважає прийнятним. Визначальним для захисту права на підставі цієї норми права є наявність у позивача права власності та встановлення судом наявності перешкод у користуванні власником своєю власністю. При цьому не має значення ким саме спричинено порушене право та з яких підстав.
Аналіз зазначеної норми дає підстави для висновку про те, що власник має право вимагати від осіб, які не є членами його сім`ї, а також не відносяться до кола осіб, які постійно проживають разом з ним і ведуть з ним спільне господарство, усунення порушень свого права власності у будь-який час.
Вказане узгоджується з правовою позицією Верховного Суду України, висловленою 16 листопада 2016 р. у справі №6-709цс16.
Відповідно до ст.7 ЗУ «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» від 11.12.2003 р. №1382-ІV: «Зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється на підставі судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням…».
Згідно ст.11 ЗУ «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні»: «Орган реєстрації здійснює реєстрацію та зняття з реєстрації місця проживання/перебування осіб у межах відповідної адміністративно-територіальної одиниці».
Відповідно до п.3 Правил реєстрації місця проживання, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 2 березня 2016 р. №207, реєстрація/зняття з реєстрації місця проживання/перебування здійснюється виконавчим органом сільської, селищної або міської ради, сільським головою (у разі коли відповідно до закону виконавчий орган сільської ради не утворено) на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці, на яку поширюються повноваження відповідної сільської, селищної або міської ради.
Статтею 41 Конституції України, ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, до якої Україна приєдналась 17 липня 1997 р. відповідно до закону №175/97-ЕР від 17 липня 1997 р. «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 р., Першого протоколу та протоколів №2,4,7 та 11 до Конвенції», закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися та розпоряджатися належним йому майном, на власний розсуд учиняти щодо свого майна будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.
5. Мотиви, з яких виходить суд при ухваленні рішення
Судом встановлено, що по АДРЕСА_1 зареєстровані ОСОБА_1 , який є власником вказаного житлового будинку, та ОСОБА_2 , який не є родичем власника житлового будинку та не проживає за місцем реєстрації понад 8 років.
Будучи зареєстрованим та не проживаючи у вказаному домоволодінні, відповідач порушує права позивача як власника.
Так, пред`явлення позову про позбавлення відповідача права користування житловим приміщенням є належним способом захисту цивільних прав, що в подальшому є підставою для її зняття з реєстрації місця проживання відповідними уповноваженими органами.
6. Висновки суду за результатами розгляду справи
З дотриманням передбаченого законодавством порядку дослідження доказів, ухвалення судових рішень, судом було повно та всебічно з`ясовано всі обставини справи, на підставі яких, суд вважає за необхідне позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити.
Вимог щодо стягнення судових витрат не заявлено.
З урахуванням викладеного, керуючись ст.ст. 12, 13, 80, 81, 89, 141, 191, 211, ч. 2 ст. 247, 259, 264, 265, 268, 273, 280-282, п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України, на підставі ст.ст.16,391 ЦК України, суд
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Виконавчий комітет Піско-Радьківської сільської ради Борівського району Харківської області, про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням - задовольнити.
Визнати ОСОБА_2 , ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ), таким, що втратив право користування житловим приміщенням, розташованим за адресою: АДРЕСА_1 , який належить ОСОБА_1 на праві приватної власності.
Заочне рішення може бути переглянуте Борівським районним судом Харківської області за письмовою заявою відповідача, поданою протягом 30 днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд, якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку до Харківського апеляційного суду через Борівський районний суд протягом 30 днів з дня його проголошення. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Рішення суду може бути оскаржене до Харківського апеляційного суду шляхом подачі в 30-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги через Борівський районний суд Харківської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Суддя Гуляєва Г. М.