Справа № 713/1220/19
Провадження №2/713/502/19
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

16.07.2019 м. Вижниця

Суддя Вижницького районного суду Чернівецької області Кибич І.А., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , інтереси якої згідно довіреності представляє ОСОБА_2 до Комунального некомерційного підприємства «Берегометський центр первинної медико-санітарної допомоги», про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,-

ВСТАНОВИВ:

Позивачка ОСОБА_1 , інтереси якої згідно довіреності представляє ОСОБА_2 звернулась в суд із позовною заявою про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу до відповідача КНП «Берегометський центр первинної медико-санітарної допомоги».

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Позовна заява ОСОБА_1 не може бути призначена до розгляду, підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст.175 ЦПК України, а саме:

в порушення вимог п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України, в позовній заяві не зазначено ціну позову, оскільки дані позовні вимоги підлягають грошовій оцінці;

в порушення вимог п.9 ч.3 ст.175 ЦПК України в позовній заяві не зазначений попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

в порушення вимог п.10 ч.3 ст.175 ЦПК України в позовній заяві відсутнє підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ч.2 ст.133 ЦПК України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Так позивачкою ОСОБА_1 заявлено дві вимоги майнового та немайнового характеру, а саме про стягнення з КНП «Берегометський центр первинної медико-санітарної допомоги» на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 27 вересня 2018 року по 02 липня 2019 року в сумі 42874,65 гривень та моральну шкоду в сумі 15000,00 гривень.

Відповідно до п.1 ч.2 ст.4 ЗУ «Про судовий збір» ставки судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою встановлено у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до пп.2 п.1 ч.2 ст.4 ЗУ "Про судовий збір", за подання позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно Закону України "Про Державний бюджет", станом на 01 січня 2018 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1762,00 грн.

Таким чином, судовий збір, який підлягає сплаті позивачкою ОСОБА_1 становить 768,40 гривень за майнову вимогу та 768, 40 гривень за немайнову вимогу, за наступними реквізитами: отримувач коштів: Вижницьке УК/Вижницький р-н/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37984590; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО): 899998; рахунок отримувача: 4007; код класифікації доходів бюджету 22030101.

Посилання позивачки на те, що вона звільнена від сплати судового збору, є необґрунтованими виходячи з наступного.

Так, статтею 5 Закону України «Про судовий збір» установлено пільги щодо сплати судового збору, згідно з пунктом 1 частини першої якої від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Структура заробітної плати визначена статтею 2 Закону України «Про оплату праці», за змістом якої заробітна плата складається з основної та додаткової заробітної плати, а також з інших заохочувальних та компенсаційних виплат. Основна заробітна плата - це винагорода за виконану роботу відповідно до встановлених норм праці (норми часу, виробітку, обслуговування, посадові обов`язки), яка встановлюється у вигляді тарифних ставок (окладів) і відрядних розцінок для робітників та посадових окладів для службовців. Додаткова заробітна плата - це винагорода за працю понад установлені норми, за трудові успіхи та винахідливість і за особливі умови праці, яка включає доплати, надбавки, гарантійні і компенсаційні виплати, передбачені чинним законодавством; премії, пов`язані з виконанням виробничих завдань і функцій. Інші заохочувальні та компенсаційні виплати, до яких належать виплати у формі винагород за підсумками роботи за рік, премії за спеціальними системами і положеннями, виплати в рамках грантів, компенсаційні та інші грошові і матеріальні виплати, які не передбачені актами чинного законодавства або які провадяться понад встановлені зазначеними актами норми.

З наведених норм чинного законодавства вбачається, що середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою не є основною чи додатковою заробітною платою, а також не є заохочувальною чи компенсаційною виплатою (зокрема, компенсацією працівникам втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням термінів її виплати) у розумінні статті 2 Закону України «Про оплату праці», тобто середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні не входить до структури заробітної плати.

З огляду на викладене пільга щодо сплати судового збору, передбачена пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», згідно з якою від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, не поширюється на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні під час розгляду таких справ в усіх судових інстанціях.

Саме така правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року по справі №910/4518/16.

Пільг щодо сплати судового збору за позовні вимоги про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та відшкодування моральної шкоди Законом України «Про судовий збір» також не передбачено.

При цьому, факт необхідності сплати судового збору за позовні вимоги про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу знайшов своє підтвердження в ухвалах Верховного Суду від 10 січня 2019 року у справі N 505/3097/17, від 28 лютого 2019 року у справі N 442/2603/18, від 05 березня 2019 року у справі N 554/7844/18, від 21 березня 2019 року у справах N 941/437/18, N 544/528/18-ц.

Таким чином, наведені недоліки унеможливлюють вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Враховуючи вищенаведене, приходжу до висновку, що позовну заяву ОСОБА_1 , необхідно залишити без руху та надати позивачці строк для усунення недоліків протягом 5 (п`яти) днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.175, 177, 185 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , інтереси якої згідно довіреності представляє ОСОБА_2 до Комунального некомерційного підприємства «Берегометський центр первинної медико-санітарної допомоги», про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, - залишити без руху.

Копію ухвали направити позивачці ОСОБА_1 і повідомити про необхідність виправити зазначені недоліки заяви.

Для усунення недоліків надати строк 5 (п`ять) днів з дня отримання позивачем ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк заяву вважати неподаною та повернути позивачу.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Суддя: І. А. Кибич