Справа № 573/952/19
Номер провадження 2/573/304/19
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

11 липня 2019 року м. Білопілля

Білопільський районний суд Сумської області в складі:

головуючої судді: Свиргуненко Ю. М.

з участю секретаря: Федорченко Г. В.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Білопілля цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Миколаївської селищної ради Білопільського району Сумської області, третя особа - приватний нотаріус Білопільського районного нотаріального округу Шамукова Наталія Валентинівна про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В :

31 травня 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Миколаївської селищної ради Білопільського району Сумської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Свої вимоги позивач мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 на тимчасово окупованій території АР Крим в м. Севастополь померла її рідна сестра ОСОБА_2 . Після смерті останньої відкрилася спадщина, до складу якої ввійшли земельні ділянки, які належали померлій на підставі свідоцтва про право на спадщину №1062 від 21 липня 2011 року. Зазначає, що є єдиною спадкоємицею ОСОБА_2 . У встановленому законом порядку спадщину після смерті останньої не прийняла, оскільки її сестра померла на тимчасово окупованій території, у зв`язку з чим вона була вимушена звертатися до суду з заявою про встановлення факту смерті останньої. На даний час має намір переоформити спадщину сестри на себе, однак нотаріус відмовив їй у видачі свідоцтва про право на спадщину внаслідок пропуску встановленого законом строку для подання заяви про прийняття спадщини. Посилаючись на викладені вище обставини, ОСОБА_1 просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті рідної сестри, ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою від 04 червня 2019 року позовна заява ОСОБА_1 залишена без руху у зв`язку з її невідповідністю вимогам 177 ЦПК України, внаслідок відсутності документа, що підтверджує сплату судового збору.

Ухвалою від 12 червня 2019 року відкрито провадження у справі за вказаним вище позовом з призначенням її до підготовчого засідання в порядку загального позовного провадження (а. с. 28-29).

У підготовче засідання позивач ОСОБА_1 не з`явилася, подала заяву про розгляд справи без її участі, позов підтримує (а. с. 40).

Представник відповідача Миколаївської селищної ради Білопільського району Сумської області у підготовче засідання не з`явився. Селищний голова надіслав листа про розгляд справи у відсутність їх представника, позов визнають (а. с. 39).

Третя особа приватний нотаріус Білопільського районного нотаріального округу Шамукова Н. В. у підготовче засідання не з`явилася, надіслала заяву про розгляд справи без її участі (а. с. 35).

У зв`язку з неявкою сторін, третьої особи, суд розглядає справу без їх участі, на підставі наявних доказів, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Частинами 3 та 4 статті 200 ЦПК України передбачено, що за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу.

Відповідно до положень ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Згідно з абз. 3 п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України №2 від 12 червня 2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону і не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи.

Відповідно до абз. 6 п. 11 постанови Пленуму Верховного Суду України №14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення в цивільній справі», у разі визнання відповідачем позову, яке не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд у мотивувальній частині рішення може вказати лише про визнання позову та прийняття його судом.

Таким чином, Цивільний процесуальний кодекс України допускає ухвалення рішення в підготовчому засіданні в правовідносинах, що виникли між сторонами.

Відповідач позов визнав, визнання позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, отже у суду наявні законні підстави для ухвалення рішення про задоволення позову в підготовчому засіданні.

Перешкод для здійснення розгляду справи у підготовчому засіданні та вирішення справи і ухвалення судового рішення за наявними матеріалами судом не встановлено.

Повно, всебічно і об`єктивно дослідивши матеріали справи, оцінивши їх у сукупності з точки зору належності, допустимості, достовірності, достатності та взаємозв`язку, проаналізувавши зміст норм матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, суд приходить до наступних висновків.

За загальними правилами про спадкування, передбаченими ст. ст. 1216, 1218, 1220, 1221 Цивільного кодексу України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Відповідно до положень ст. 9-1 Закон України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» у разі якщо останнім місцем проживання спадкодавця є населений пункт, на території якого органи державної влади тимчасово не здійснюють або здійснюють не в повному обсязі свої повноваження, затверджений рішенням Кабінету Міністрів України, місцем відкриття спадщини є місце подання першої заяви, що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна, спадкоємців, виконавців заповіту, осіб, заінтересованих в охороні спадкового майна, або вимоги кредиторів. Спадкова справа підлягає реєстрації у Спадковому реєстрі в порядку, затвердженому Кабінетом Міністрів України.

Частиною 3 статті 1223 ЦК України визначено, що у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Згідно з ст. 1262 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом мають, зокрема, рідні брати та сестри спадкодавця.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Севастополь померла рідна сестра позивача, ОСОБА_2 (а. с. 3-4, 6-10, 13-14).

Після смерті останньої відкрилася спадщина, до складу якої ввійшли земельні ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташовані на території Товстянської сільської ради, зокрема, земельні ділянки з кадастровими номерами НОМЕР_1 та НОМЕР_2 , загальною площею 3,8254 га в межах згідно з планом, а також земельні ділянки з кадастровими номерами НОМЕР_3 та НОМЕР_4 , загальною площею 3,97 га в межах згідно з планом, посвідчені відповідно державними актами серії НОМЕР_5 056432 та серії НОМЕР_6 , виданими на ім`я ОСОБА_3 , які належали спадкодавцю на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, виданого державним нотаріусом Улянівської державної нотаріальної контори 21 липня 2011 року за №1062 (а. с. 11-12).

Згідно з інформаційною довідкою з Спадкового реєстру №56524239, станом на 13 червня 2019 року спадкова справа після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 не заведена (а. с. 37).

Позивач зверталася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті сестри, однак, їй було відмовлено у вчиненні нотаріальних дій внаслідок пропуску встановленого законом строку для прийняття спадщини (а. с. 5).

Таким чином, у судовому засіданні встановлено, що позивач є спадкоємцем другої черги за законом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 рідної сестри, ОСОБА_2 , однак не може реалізувати своє право на спадщину у зв`язку із пропуском встановленого законом строку для прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ч. 3 ст. 1272 ЦК України).

З огляду на положення абз. 6 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року №7, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що ОСОБА_1 пропустила встановлений законом строк для прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 у зв`язку з необхідністю встановлення юридичного факту смерті сестри, яка померла на тимчасово окупованій території. Суд вважає дану причину поважною і приходить до висновку про задоволення позову ОСОБА_1 у повному обсязі.

На підставі викладеного керуючись ст. 131-1, п. 11 Перехідних положень Конституції України, ст. ст. 1216, 1218, 1220, 1221, 1223, 1262, 1265, 1269, 1270, 1272, п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року №7, ст. ст. 4, 12-13, 76-78, 81, 200, 206, 258, 263-265 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_7 , паспорт серії НОМЕР_8 , виданий 28 січня 2010 року Білопільським РВ ГУМВС України в Сумській області, мешканки АДРЕСА_1 до Миколаївської селищної ради Білопільського району Сумської області, юридична адреса: 41854, Сумська область, Білопільський район, смт. Миколаївка, бульвар Свободи, 2, третя особа - приватний нотаріус Білопільського районного нотаріального округу Шамукова Наталія Валентинівна, юридична адреса: 41800, Сумська область, м. Білопілля, вул. Торгова площа, 4/1 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті рідної сестри, ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , тривалістю в 1 (один) місяць з дня набрання чинності рішенням суду.

Рішення може бути оскаржене протягом 30 днів з дня його проголошення шляхом подачі апеляційної скарги до Сумського апеляційного суду безпосередньо.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: