Справа № 137/723/19
Провадження № 22-ц/801/1587/2019
Головуючий у суді 1-ї інстанції Желіховський В. М.
Доповідач:Шемета Т. М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 липня 2019 рокуСправа № 137/723/19м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючої судді Шемети Т. М. (суддя - доповідач),

суддів Панасюка О. С. Якименко М. М.

учасники справи:

позивач (особа яка подала апеляційну скаргу) ОСОБА_1 ,

відповідачі: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Вінницька обласна державна адміністрації,

третя особа релігійна організація «Релігійна громада Свято-Миколаївського храму с. Пеньківка Літинського району Вінницької єпархії Української Православної Церкви»,

розглянувши в порядку письмового провадження цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Літинського районного суду Вінницької області від 18 червня 2019 року, постановлену у складі судді Желіховського В. М., в м. Літин, дата складання повного тексту ухвали відповідає даті її постановлення,-

в с т а н о в и в:

30 травня 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Вінницької обласної державної адміністрації, третя особа релігійна організація «Релігійна громада Свято-Миколаївського храму с. Пеньківка Літинського району Вінницької єпархії Української Православної Церкви», про визнання недійсним рішення загальних зборів релігійної організації, визнання незаконними дій Вінницької обласної державної адміністрації та зобов`язання вчинити дії.

Ухвалою Літинського районного суду Вінницької області від 31 травня 2019 року позов залишено без руху з тих підстав, що в порушення п. п. 5, 6 ч. 3 ст. 175 ЦПК України при зверненні до суду позивач не зазначив чим саме відповідачі не визнають, оспорюють чи порушують права позивача, не зазначено доказів вжиття заходів досудового врегулювання спору, а також, що ряд долучених до позовної заяви документів є нечитабельними.

На виконання вимог цієї ухвали 11 червня 2019 року ОСОБА_1 подав заяву, у якій вказав, що подана ним позовна заява відповідає вимогам чинного законодавства, а у місцевого суду були відсутні правові підстави для залишення їх без руху.

Ухвалою Літинського районного суду Вінницької області від 18 червня 2019 року позовну заяву ОСОБА_1 , визнано неподаною та повернуто позивачу.

Мотивами прийнятої ухвали є не усунення позивачем недоліків позовної заяви, визначених в ухвалі суду від 31 травня 2019 року.

Не погоджуючись із цією ухвалою, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, за результатами розгляду якої просить скасувати ухвалу, матеріали справи передати до суду першої інстанції для вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Основні доводи апеляційної скарги зводяться до того, що в порушення вимог ч. 2 ст. 185 ЦПК України в ухвалі суду першої інстанції про залишення позовної заяви без руху, судом не конкретизовано які саме подані позивачем документи є нечитабельними. Вказує, що з позовної заяви зрозуміло, що відповідачами прийнято рішення про зміну канонічної підлеглості очолюваної ним релігійної організації, а в описовій частині позову, з посиланням на норми Статуту, описано які саме права позивача як настоятеля були порушені. Вважає, що закон зобов`язує позивача вказувати про відомості щодо вжиття заходів досудового врегулювання спору тільки у випадку якщо вони проводились. Тому, вважає, що підстав для повернення позовної заяви не було.

Вінницька обласна державна адміністрація подала відзив на апеляційну скаргу (№ 6728 від 10.07.2019 та № 6749 від 11.07.2019) у якому вказує, що даний спір повинен розглядатись господарським судом в порядку передбаченому Господарським процесуальним кодексом.

Від інших учасників справи відзив на апеляційну скаргу, впродовж встановленого апеляційним судом строку, не надходив.

Частинами 1, 2 статті 367 ЦПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Згідно з частиною 2 статті 369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37 - 40 частини першої статті 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Відповідно до частини 13 статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Вивчивши матеріали справи і перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд приходить до наступних висновків:

Повертаючи заяву ОСОБА_1 суд першої інстанції керувався ч. 3 ст. 185 ЦПК України та виходив з того, що, порушення вимог п. п. 5, 6 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позивачем при зверненні до суду не зазначено, чим відповідачі не визнають, оспорюють чи порушують права позивача, що позовна заява не містить відомостей про вжиття заходів досудового врегулювання спору, щодо нечитабельності копій суд погоджується що це не є підставою для залишення позовної заяви без руху так як ця підстава не передбачена ст. 175 ЦПК України, однак неспроможність встановити зміст окремих додатків до позовної заяви є порушенням принципу змагальності сторін передбаченого ст. 12 ЦПУ України.

Проте такий висновок судом першої інстанції зроблений поспішно та з порушенням норм процесуального права.

У відповідності до положень ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до положень ч. 2 ст. ст. 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху суд першої інстанції повинен був чітко вказати які саме недоліки позовної заяви повинен усунути позивач, зокрема конкретизувати копії яких саме документів є нечитабельними, та вказати спосіб усунення цих недоліків.

Суд першої інстанції в ухвалі про повернення позовної заяви правильно зазначив, що нечитабельність копій додатків не передбачена положеннями ст. 175 ЦПК України, а тому не може бути підставою для залишення позовної заяви без руху та її повернення позивачу, тому доводи апеляційної скарги, що позов повернена зокрема і з цих підстав, - не ґрунтується на фактичних обставинах справи.

Разом з тим, апеляційний суд вважає за необхідне зауважити, що Згідно зі Стандартом організаційно-розпорядчої документації» (вимоги до оформлення документів) ГОСТ 6.38-90 ксерокопія має бути належної якості, щоб на ній можна було прочитати весь текст, щоб чітко було видно всі реквізити, а поля документа не порушено. Наявні у матеріалах справи ксерокопії Списку віруючих (а.с. 19-22), Протокол № 1 (а.с. 24 - 25), Додаток № 1 (а.с. 26), Статут ( а.с. 27 - 31), Виписка (а.с. 34) зазначеним вимогам не відповідають, непридатні для прочитання всього тексту та, не зважаючи на засвідчення їх позивачем, наявність таких недоліків робить неможливими беззаперечні висновки щодо їх змісту.

Щодо не зазначення позивачем відомостей про вжиття заходів досудового врегулювання спору слід зазначити наступне:

Основні положення досудового врегулювання спору визначено частиною першою статті 16 ЦПК України, а саме: сторони вживають заходів для досудового врегулювання спору за домовленістю між собою або у випадках, коли такі заходи є обов`язковими згідно із законом.

Тобто, заходи досудового врегулювання спору у разі його наявності вживаються сторонами за домовленістю між собою або у випадках, коли такі заходи є обов`язковими згідно із законом.

Проте суд першої інстанції, повертаючи заяву, зокрема з тих підстав, що до неї не додано доказів вжиття заходів досудового врегулювання спору у випадках, коли такі заходи є обов`язковими згідно із законом, однак не зазначив в ухвалі чи відноситься дана справа до тих, в яких заходи досудового врегулювання спору є обов`язковими та на підставі якого саме закону.

Подана позивачем позовна заява, містить такий виклад обставин з посиланням на докази, що підтверджується її змістом, проте суд першої інстанції безпідставно зазначив, що позов не містить посилання яким чином відповідачі порушують права, свободи та інтереси позивача.

Отже висновок суду першої інстанції про те, що вимоги ухвали суду від 31 травня 2019 року не виконані, - не відповідає матеріалам справи, за вказаних обставин у суду були відсутні підстави, визначені процесуальним законом, як для залишення позовної заяви без руху, так і для визнання позовної заяви неподаною та повернення її позивачу.

Крім того, суд помилково в ухвалі про залишення позовної заяви ОСОБА_1 без руху вирішив заяву про забезпечення позову та при цьому зазначив, що ухвала оскарженню не підлягає, що суперечить положенням пункту три частини першої статті 353 ЦПК України.

Проаналізувавши наведені норми та оцінивши обставини справи у сукупності, апеляційний суд вважає, що суд порушив порядок, встановлений процесуальним законодавством для прийняття заяви та невірно повернув позовну заяву, чим порушив право позивача на доступ до правосуддя, закріплене в статті 6 Протоколу № 7 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка є частиною національного законодавства України.

Оскільки апеляційний суд не вправі постановляти судове рішення про відкриття чи відмову у відкритті провадження у справі, це відноситься до виключної компетенції суду першої інстанції, тому відповідно до ст. 379 ч. 1 п. 4 ЦПК України оскаржувана ухвала, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, підлягає скасуванню з направленням справи для продовження її розгляду до суду першої інстанції.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 379, 381 - 384 ЦПК України, апеляційний суд, -

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Літинського районного суду Вінницької області від 18 червня 2019 року скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття, та може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуюча підпис Т. М. Шемета

Судді: підпис О. С. Панасюк

підпис М. М. Якименко

Згідно з оригіналом

головуюча суддя: Т. М. Шемета