Ухвала

17 липня 2019 року

м. Київ

справа № 761/10488/18

провадження № 61-12871ск19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Коротенка Є. В., розглянувши касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Бокача Ігоря Петровича на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 29 січня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 30 травня 2019 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Київської міської державної адміністрації, Шевченківської районної у м. Києві державної адміністрації, третя особа: житлово-експлуатаційна контора «Кийградсервіс» про визнання права користування житловим приміщенням,

ВСТАНОВИВ:

У липні 2019 року до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду засобами поштового зв`язку надійшла касаційна скарга представника ОСОБА_1 - адвоката Бокача І. П. на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 29 січня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 30 травня 2019 року у вказаній цивільній справі.

В касаційній скарзі заявник просить скасувати оскаржені судові рішення та передати справу на новий розгляд до суду першої інстанції.

Скарга подана з пропуском строку на касаційне оскарження.

Так, відповідно до частини першої та другої статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Постанову Київського апеляційного суду проголошено 30 травня 2019 року.

Зі змісту даної постанови вбачається, що представник позивача був присутнім у судовому засіданні, яке відбулось 30 травня 2019 року.

Відповідно до вимог статті 123 ЦПК України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

За правилами частини 3 статті 124 ЦПК України якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Таким чином, останнім днем касаційного оскарження судового рішення було 01 липня 2019 року.

Встановлено, що касаційна скарга ОСОБА_1 подана через поштове відділення та згідно з поштовим штемпелем на конверті відправлена до Верховного Суду 04 липня 2019 року, тобто з пропуском строку на касаційне оскарження, передбаченого статтею 390 ЦПК України.

У касаційній скарзі заявник порушує питання про поновлення строку на касаційне оскарження судового рішення, обґрунтовуючи своє клопотання тим, що повний текст постанови від 30 травня 2019 року був отриманий ним 05 червня 2019 року, однак жодних доказів на підтвердження вказаних обставин не надає.

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Несвоєчасне отримання копії судового рішення не змінює визначений законом строк і порядок касаційного оскарження, а може бути лише підставою для його поновлення у разі подання відповідної заяви з наданням доказів.

Європейський суд з прав людини зауважив, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави (PONOMARYOV v. UKRAINE, № 3236/03, § 41, ЄСПЛ, від 03 квітня 2008 року).

Статтею 44 ЦПК України закріплено обов`язок особи, яка бере участь у справі, добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.

Таким чином, заявнику слід надіслати на адресу суду належні докази на підтвердження поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження судових рішень.

У підтвердження наведених обставин пропуску строку заявник має надати відповідні докази в оригіналах або завірені в установленому порядку їх копії, якими можуть бути оригінал поштового конверту, довідка із суду, поштового відділення зв`язку тощо, або навести інші підстави з відповідними доказами.

Відповідно до частини третьої статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

Ураховуючи викладене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення недоліків.

Керуючись статтями 390, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Бокача Ігоря Петровича на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 29 січня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 30 травня 2019 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Київської міської державної адміністрації, Шевченківської районної у м. Києві державної адміністрації, третя особа: житлово-експлуатаційна контора «Кийградсервіс» про визнання права користування житловим приміщенням залишити без руху.

Надати скаржнику для усунення зазначених вище недоліків строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк цієї ухвали у відкритті касаційного провадження буде відмовлено.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Є. В. Коротенко