ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

4 липня 2019 року м. Чернівці

справа № 720/852/18

Чернівецький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Половінкіна Н. Ю.

суддів: Височанської Н.К., Перепелюк І.Б.

секретар КонецькоїД.Г.

за участі представника позивача ОСОБА_1 , представника відповідача Акціонерного товариства комерційного банку «Приват Банк» Українець Олександра Петровича

учасники справи

позивач ОСОБА_2

відповідач державний реєстратор відділу державної реєстрації прав на нерухоме майно юридичного управління Чернівецької міської ради Карвацька Галина Федорівна, Чернівецька міська рада, Акціонерне товариство комерційний банк «Приват Банк»

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, ОСОБА_3

за апеляційною скаргою Акціонерного товариства комерційного банку «Приват Банк» на рішення Новоселицького районного суду Чернівецької області від 11 квітня 2019 року, головуючий у першій інстанції Ляху Г.О.

встановив:

ОСОБА_2 у травні 2018 року звернувся до суду з позовом до державного реєстратора відділу державної реєстрації прав на нерухоме майно юридичного управління Чернівецької міської ради Карвацької Г.Ф., Акціонерного товариства комерційного банку «Приват Банк» з участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, ОСОБА_3 про визнання рішення протиправним та скасування.

Зазначав, що між Публічним акціонерного товариством комерційнти

Справа №720/852/18 Головуючий у 1 інстанції Ляху Г.О..

Провадження №22-ц/822/699/19 Доповідач Половінкіна Н.Ю.

банком «Приват Банк» та ОСОБА_2 вчинено договір іпотеки№Е/V092915-1, посвідчений приватним нотаріусом Новоселицького районного нотаріального округу Чернівецької області Бажаном А.В. 18 червня 2009 року, яким забезпечено виконання зобов`язання за договором між Публічним акціонерного товариством комерційнти банком «Приват Банк» та ОСОБА_3 кредиту від 9 червня 2009 року №Е/V092915, передано в іпотеку житловий будинок з господарськими та побутовими будівлями і спорудами, що розташовані по АДРЕСА_1 , земельну ділянку, що розташована в селі АДРЕСА_1 , площею 0,4375 цільовим призначенням для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, ведення особистого селянського господарства.

Також між Публічним акціонерного товариством комерційнти банком «Приват Банк» та ОСОБА_2 вчинено договір іпотеки№Е/V092915-2, посвідчений приватним нотаріусом Новоселицького районного нотаріального округу Чернівецької області Бажаном А.В. 25 червня 2009 року, яким забезпечено виконання зобов`язання за договором між Публічним акціонерного товариством комерційнти банком «Приват Банк» та ОСОБА_3 кредиту від 9 червня 2009 року №Е/V092915, передано в іпотеку будівлі, що розташовані по АДРЕСА_2 .

Рішенням державного реєстратора Чернівецької міської ради Карвацької Г.Ф. від 7 листопада 2016 року індексний номер 32246858 проведено реєстрацію права власності Публічним акціонерного товариством комерційнти банком «Приват Банк» на житловий будинок з належнми до нього господарськими та побутовими будівлями і спорудами, що розташовані по АДРЕСА_1 .

Рішенням державного реєстратора Чернівецької міської ради Карвацької Г.Ф. від 7 листопада 2016 року індексний номер 32248759 проведено реєстрацію права власності Публічним акціонерного товариством комерційнти банком «Приват Банк» на нежитлові будівлі та споруди, об`єкт житлової нерухомості по АДРЕСА_2 .

ОСОБА_2 вказував на відсутність підстав для здійснення державним реєстратором Чернівецької міської ради Карвацькою Г.Ф. реєстрації права власності Публічним акціонерного товариством комерційнти банком «Приват Банк» на житловий будинок з господарськими та побутовими будівлями і спорудами, що розташовані по АДРЕСА_1 , оскільки Публічне акціонерне товариство комерційний банк «Приват Банк» скористалося одним із способів звернення стягнення на предмет іпотеки.

Рішення Новоселицького районного суду Чернівецької облсті від 9 вересня 2016 року в рахунок погашення заборгованості за договором між між Публічним акціонерного товариством комерційнти банком «Приват Банк» та ОСОБА_3 кредиту від 9 червня 2009 року №Е/V092915 звернуто стягнення на житловий будинок з господарськими та побутовими будівлями і спорудами, що розташовані по АДРЕСА_1 , земельну ділянку, що розташована в селі АДРЕСА_1 , площею 0,4375 цільовим призначенням для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, ведення особистого селянського господарства шляхом продажу Публічним акціонерного товариством комерційнти банком «Приват Банк» з укладенням від свого імені договору купівлі-продажу з іншою особою.

Посилався на порушення вимог п.61 Постанови Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2015 року №1127 «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», не отримання ОСОБА_2 та ОСОБА_3 вимоги банку про усунення порушень.

Просив визнати рішення державного реєстратора Чернівецької міської ради Карвацької Г.Ф. про державну реєстрацію від 7 листопада 2016 року індексний номер 32246858, рішення державного реєстратора Чернівецької міської ради Карвацької Г.Ф. про державну реєстрацію від 7 листопада 2016 року індексний номер 32248759 протиправним та скасувати, скасувати запис про право власності №17308011 в Реєстрі речових прав на нерухоме майно та реєстрі прав власності на нерухоме майно, внесений на підставі рішення від 7 листопада 2016 року №32246858, запис про право власності №17310033 в Реєстрі речових прав на нерухоме майно та реєстрі прав власності на нерухоме майно, внесений на підставі рішення від 7 листопада 2016 року №32248759.

Залучено до участі у справі співвідповідачем Чернівецьку міську раду ухвалою Новоселицького районного суду Чернівецької області від 1 жовтня 2018 року.

Рішенням Новоселицького районного суду Чернівецької області від 11 квітня 2019 року позов задоволено, ухвалено визнати рішення державного реєстратора Чернівецької міської ради Карвацької Г.Ф. про державну реєстрацію від 7 листопада 2016 року індексний номер 32246858, рішення державного реєстратора Чернівецької міської ради Карвацької Г.Ф. про державну реєстрацію від 7 листопада 2016 року індексний номер 32248759 протиправним та скасувати, скасувати запис про право власності №17308011 в Реєстрі речових прав на нерухоме майно та реєстрі прав власності на нерухоме майно, внесений на підставі рішення від 7 листопада 2016 року №32246858, запис про право власності №17310033 в Реєстрі речових прав на нерухоме майно та реєстрі прав власності на нерухоме майно, внесений на підставі рішення від 7 листопада 2016 року №32248759.

Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Акціонерне товариство комерційний банк «Приват Банк» в апеляційній скарзі просить рішення Новоселицького районного суду Чернівецької області від 11 квітня 2019 року скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким у позові ОСОБА_2 відмовити.

Зазначає, що державним реєстратором Чернівецької міської ради Карвацькою Г.Ф. здійснено державну реєстрацію з дотриманням норм Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2015 року №1127.

Державному реєстратору Чернівецької міської ради Карвацькій Г.Ф. було надано вимогу, адресовану ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , про усунення порушень зобов`язання, докази відмови ОСОБА_3 та ОСОБА_2 від отримання письмової вимоги.

Вважає, що рішення Новоселицького районного суду Чернівецької облсті від 9 вересня 2016 року, яким звернуто стягнення на житловий будинок з господарськими та побутовими будівлями і спорудами, що розташовані по АДРЕСА_1 , земельну ділянку, що розташована в селі АДРЕСА_1 , площею 0,4375 цільовим призначенням для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, ведення особистого селянського господарства шляхом продажу Публічним акціонерного товариством комерційнти банком, не перешкоджає Акціонерному товариству комерційний банк «Приват Банк» звернути стягнення у спосіб передачі іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки.

Судом першої інстанції порушено принципи рівності, змагальності сторін, диспозитивності цивільного судочинства, оскільки здійснив розгляд справи поверхнево та упереджено, без повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин справи.

Відзиву на апеляційну скаргу Акціонерного товариства комерційного банку «Приват Банк» не надходило.

Колегія суддів вважає, що апеляційна скарга Акціонерного товариства комерційного банку «Приват Банк» підлягає задоволенню частково з наступних підстав.

Задовольняючи позов ОСОБА_2 про визнання рішення протиправним та скасування, суд першої інстанції керувався положеннями ст.33, ч.1 ст.35, ч.1 ст.36, ч.1 ст.37 Закону України «Про іпотеку», ч.3 ст.10, п.2 ст.26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», п.61 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2015 року №1127, п.99, 106 Правил надання послуг поштового зв`язку та дійшов висновку про протиправність рішення державного реєстратора Чернівецької міської ради Карвацької Г.Ф. про державну реєстрацію від 7 листопада 2016 року індексний номер 32246858, рішення державного реєстратора Чернівецької міської ради Карвацької Г.Ф. про державну реєстрацію від 7 листопада 2016 року індексний номер 32248759 та скасування запису про право власності в Реєстрі речових прав на нерухоме майно та реєстрі прав власності на нерухоме майно.

На обґрунтування таких висновків суд першої інстанції послався на те, що Акціонерне товариство комерційний банк «Приват Банк» скористалося способом задоволення вимог іпотекодержателя за договором між Публічним акціонерного товариством комерційнти банком «Приват Банк» та ОСОБА_2 іпотеки №Е/V092915-1, посвідченим приватним нотаріусом Новоселицького районного нотаріального округу Чернівецької області Бажаном А.В. 18 червня 2009 року, звернення стягнення на житловий будинок з господарськими та побутовими будівлями і спорудами, що розташовані по АДРЕСА_1 , на підставі рішення Новоселицького районного суду Чернівецької облсті від 9 вересня 2016 року.

Також суд першої інстанції вважав, що відсутні підстави для прийняття державним реєстратором Чернівецької міської ради Карвацькою Г.Ф. рішення про державну реєстрацію, оскільки державному реєстратору не було надано доказів надсилання іпотекодержателем іпотекодавцеві та боржникові письмової вимоги про усунення порушень іпотекодавцем та боржником, отримання вимоги.

При цьому суд першої інстанції зазначив, що ОСОБА_2 спростовано обставини відмови від отримання вимоги іпотекодавця про усунення порушень.

На підставі частин 1, 2, 5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Судове рішення наведеним нормам не відповідає в частині.

За змістом ч.1 ст.367 ЦПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Судом першої інстанції встановлено, що рішенням державного реєстратора Чернівецької міської ради Карвацької Г.Ф. від 7 листопада 2016 року індексний номер 32246858 проведено реєстрацію права власності Публічним акціонерного товариством комерційнти банком «Приват Банк» на житловий будинок з належнми до нього господарськими та побутовими будівлями і спорудами, що розташовані по АДРЕСА_1 .

Підставою виникнення права власності у Публічного акціонерного товариства комерційного банку «Приват Банк» на нерухоме майно зазначено договір між Публічним акціонерного товариством комерційнти банком «Приват Банк» та ОСОБА_2 вчинено договір іпотеки№Е/V092915-1, посвідчений приватним нотаріусом Новоселицького районного нотаріального округу Чернівецької області Бажаном А.В. 18 червня 2009 року.

Рішенням державного реєстратора Чернівецької міської ради Карвацької Г.Ф. від 7 листопада 2016 року індексний номер 32248759 проведено реєстрацію права власності Публічним акціонерного товариством комерційнти банком «Приват Банк» на нежитлові будівлі та споруди, об`єкт житлової нерухомості по АДРЕСА_2 .

Підставою виникнення права власності у Публічного акціонерного товариства комерційного банку «Приват Банк» на нерухоме майно зазначено договір між Публічним акціонерного товариством комерційнти банком «Приват Банк» та ОСОБА_2 вчинено договір іпотеки№Е/V092915-2, посвідчений приватним нотаріусом Новоселицького районного нотаріального округу Чернівецької області Бажаном А.В. 25 червня 2009 року.

На підставі ч. 1 ст. 37 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації прав можуть бути оскаржені до Міністерства юстиції України, його територіальних органів або до суду.

За змістом п.2 ст.26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» у разі скасування на підставі рішення суду рішення про державну реєстрацію прав до Державного реєстру вноситься запис про скасування державної реєстрації прав.

Спосіб захисту цивільного права чи інтересу - це дії, які спрямовані на попередження порушення або на відновлення порушеного, невизнаного, оспорюваного цивільного права чи інтересу. Спосіб захисту цивільного права чи інтересу має бути доступним та ефективним.

Способи захисту цивільного права чи інтересу можуть бути судові (стаття 16 ЦК України) та позасудові (статті 17-19 ЦК України).

Відповідно до частини першої статті 12 Закону України «Про іпотеку» у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин (далі - Закон), одним зі способів захисту прав та інтересів іпотекодержателя є звернення стягнення на предмет іпотеки.

Підставами звернення стягнення на предмет іпотеки є: рішення суду, виконавчий напис нотаріуса або договір про задоволення вимог іпотекодержателя(частина третя статті 33 Закону).

З огляду на вказане Закон визначає такі способи звернення стягнення на предмет іпотеки: судовий (звернення стягнення на предмет іпотеки на підставі рішення суду); позасудовий: захист прав нотаріусом (звернення стягнення на предмет іпотеки на підставі виконавчого напису нотаріуса) або самозахист (згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя).

Способами задоволення вимог іпотекодержателя під час звернення стягнення на предмет іпотеки на підставі рішення суду(стаття 39 Закону) є: 1) реалізація предмета іпотеки шляхом проведення прилюдних торгів (стаття 41-47 Закону); 2) продаж предмета іпотеки іпотекодержателем будь-якій особі-покупцеві (стаття 38 Закону).

Способами задоволення вимог іпотекодержателя під час звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання на підставі договору про задоволення вимог іпотекодержателя або відповідного застереження в іпотечному договорі, яке прирівнюється до такого договору за своїми правовими наслідками, є (частина третя статті 36 Закону): 1) передача іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання основного зобов`язання у порядку, встановленому статтею 37 Закону; 2) право іпотекодержателя від свого імені продати предмет іпотеки будь-якій особі на підставі договору купівлі-продажу у порядку, встановленому статтею 38 Закону.

У разі порушення іпотекодавцем обов`язків, встановлених іпотечним договором, іпотекодержатель має право вимагати дострокового виконання основного зобов`язання, а в разі його невиконання - звернути стягнення на предмет іпотеки, якщо інше не передбачено законом (частина перша статті 12 Закону).

Згідно з частиною першою статті 33 Закону у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов`язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов`язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки.

Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (частина перша статті 626 ЦК України).

Відповідно до статті 6 ЦК України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (частина перша статті 627 ЦК України).

Сторони іпотечного договору можуть вирішити питання про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання на підставі договору. Позасудове врегулювання здійснюється згідно із застереженням про задоволення вимог іпотекодержателя, що міститься в іпотечному договорі, або згідно з окремим договором між іпотекодавцем і іпотекодержателем про задоволення вимог іпотекодержателя, що підлягає нотаріальному посвідченню, який може бути укладений одночасно з іпотечним договором або в будь-який час до набрання законної сили рішенням суду про звернення стягнення на предмет іпотеки (частина перша статті 36 Закону).

Договір про задоволення вимог іпотекодержателя, яким також вважається відповідне застереження в іпотечному договорі, визначає можливий спосіб звернення стягнення на предмет іпотеки відповідно до цього Закону. Визначений договором спосіб задоволення вимог іпотекодержателя не перешкоджає іпотекодержателю застосувати інші встановлені цим Законом способи звернення стягнення на предмет іпотеки(частина друга статті 36 Закону).

Частина друга статті 36 Закону, яка встановлює, що визначений договором спосіб задоволення вимог іпотекодержателя не перешкоджає іпотекодержателю застосувати інші встановлені цим Законом способи звернення стягнення на предмет іпотеки, означає, що у разі, якщо у договорі про задоволення вимог іпотекодержателя сторони передбачили обидва, вказані у частині третій статті 36 Закону, способи задоволення вимог іпотекодержателя (статті 37, 38 Закону), то їх наявність не перешкоджає іпотекодержателю застосувати: 1) судовий спосіб звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом задоволення вимог іпотекодержателяу спосіб реалізації предмета іпотеки на прилюдних торгах; 2) позасудовий спосіб звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки на підставі виконавчого напису нотаріуса.

Рішенням Новоселицького районного суду Чернівецької облсті від 9 вересня 2016 року в рахунок погашення заборгованості за договором між Публічним акціонерного товариством комерційним банком «Приват Банк» та ОСОБА_3 кредиту від 9 червня 2009 року №Е/V092915 звернуто стягнення на житловий будинок з господарськими та побутовими будівлями і спорудами, що розташовані по АДРЕСА_1 , земельну ділянку, що розташована в селі АДРЕСА_1 , площею 0,4375 цільовим призначенням для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, ведення особистого селянського господарства шляхом продажу Публічним акціонерного товариством комерційнти банком «Приват Банк» з укладенням від свого імені договору купівлі-продажу з іншою особою.

Не можна погодитися з доводами Акціонерного товариство комерційного банкк «Приват Банк», на які є посилання в апеляцій скарзі, щодо неправильного застосування судом першої інстанції норм частини першої статті 36 Закону України «Про іпотеку».

Розкриваючи зміст частини першої статті 36 Закону України «Про іпотеку» та послідовно здійснюючи тлумачення положень статей 15та 16 ЦК України, Верховний Суд у постанові Великої Палати Верховного Суду від 22 травня 2019 року у справі № 569/14315/16-ц (провадження № 61-25006св18) вказує на те, що кредитор вправі вчиняти будь-які дії (застосовувати способи звернення стягнення на іпотеку визначені Законом та договором), направлені на задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки, але у разі, якщо є рішення суду про звернення стягнення на предмет іпотеки, що набрало законної сили, іпотекодержатель позбавлений права після ухвалення такого рішення застосовувати позасудовий спосіб захисту своїх порушених прав шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки, що був предметом судового розгляду.

Застосування позасудового способу звернення стягнення на предмет іпотеки в рахунок погашення заборгованості після ухвалення судового рішення про звернення стягнення на предмет іпотеки (судового способу) порушує принцип правової визначеності, оскільки судовим рішенням на користь Публічного акціонерного товариства комерційного банку «Приват Банк» звернуто стягнення на предмет іпотеки із визначенням розміру невиконаного зобов`язання.

Враховуючи викладене, суд першої інстанції дійшо обґрунтованого висновку про порушення прав ОСОБА_2 як іпотекодавця державною реєстрацією права власності на іпотечне майно житловий будинок з господарськими та побутовими будівлями і спорудами, що розташовані по АДРЕСА_1 , порушене право іпотекодавця підлягає захисту шляхом скасування державної реєстрація права власності на предмет іпотеки за Публічним акціонерним товариством комерційним банком «Приват Банк», окільки іпотекодержатель у цьому випадку вичерпав своє право на задоволення вимог в частині права на звернення стягнення на предмет іпотеки, звернувшись із позовом до суду. Право кредитора захищене судовим рішенням, що набрало законної сили.

Відповідно до частини 1 статті 37 Закону України «Про іпотеку» іпотекодержатель може задовольнити забезпечену іпотекою вимогу шляхом набуття права власності на предмет іпотеки. Правовою підставою для реєстрації права власності іпотекодержателя на нерухоме майно, яке є предметом іпотеки, є договір про задоволення вимог іпотекодержателя або відповідне застереження в іпотечному договорі, яке прирівнюється до такого договору за своїми правовими наслідками та передбачає передачу іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання основного зобов`язання.

Частиною першою статті 2 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» передбачено, що державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень - це офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних записів до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Частиною 3 ст.10 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» визначено, що Державний реєстратор:1) встановлює відповідність заявлених прав і поданих/отриманих документів вимогам законодавства, а також відсутність суперечностей між заявленими та вже зареєстрованими речовими правами на нерухоме майно та їх обтяженнями, зокрема: відповідність обов`язкового дотримання письмової форми правочину та його нотаріального посвідчення у випадках, передбачених законом; відповідність повноважень особи, яка подає документи для державної реєстрації прав; відповідність відомостей про речові права на нерухоме майно та їх обтяження, що містяться у Державному реєстрі прав, відомостям, що містяться у поданих/отриманих документах; наявність обтяжень прав на нерухоме майно; наявність факту виконання умов правочину, з якими закон та/або відповідний правочин пов`язує можливість виникнення, переходу, припинення речового права, що підлягає державній реєстрації; 2) перевіряє документи на наявність підстав для проведення реєстраційних дій, зупинення розгляду заяви про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, зупинення державної реєстрації прав, відмови в державній реєстрації прав та приймає відповідні рішення.

Приписами ч.1ст.18 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень»встановлено, що державна реєстрація прав та їх обтяжень проводиться в такому порядку: 1) прийняття і перевірка документів, що подаються для державної реєстрації прав та їх обтяжень, реєстрація заяви; 2) встановлення факту відсутності підстав для відмови в державній реєстрації прав та їх обтяжень, зупинення розгляду заяви про державну реєстрацію прав та/або їх обтяжень; 3) прийняття рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, відмову в ній або зупинення державної реєстрації; 4) внесення записів до Державного реєстру прав; 5) видача свідоцтва про право власності на нерухоме майно у випадках, встановленихстаттею 18 цього закону; 6) надання витягів з Державного реєстру прав про зареєстровані права та/або їх обтяження.

Згідно з ч. 1 ст. 35 Закону України «Про іпотеку» у разі порушення основного зобов`язання та/або умов іпотечного договору іпотекодержатель надсилає іпотекодавцю та боржнику, якщо він є відмінним від іпотекодавця, письмову вимогу про усунення порушення. В цьому документі зазначається стислий зміст порушених зобов`язань, вимога про виконання порушеного зобов`язання у не менш ніж тридцятиденний строк та попередження про звернення стягнення на предмет іпотеки у разі невиконання цієї вимоги. Якщо протягом встановленого строку вимога іпотекодержателя залишається без задоволення, іпотекодержатель вправі прийняти рішення про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання на підставі договору.

Згідно з пунктом 57 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2015 року № 1127, для державної реєстрації права власності та інших речових прав на майно, яке набувається у зв`язку з виконанням умов правочину, з якими закон та/або відповідний правочин пов`язує можливість виникнення, переходу, припинення таких прав, також подається документ, що підтверджує наявність факту виконання відповідних умов правочину.

Відповідно до п. 61 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2015 р. № 1127 для державної реєстрації права власності на підставі договору іпотеки, що містить застереження про задоволення вимог іпотекодержателя шляхом набуття права власності на предмет іпотеки, також подаються: 1) копія письмової вимоги про усунення порушень, надісланої іпотекодержателем іпотекодавцеві та боржникові, якщо він є відмінним від іпотекодавця; 2) документ, що підтверджує наявність факту завершення 30-денного строку з моменту отримання іпотекодавцем та боржником, якщо він є відмінним від іпотекодавця, письмової вимоги іпотекодержателя у разі, коли більш тривалий строк не зазначений у відповідній письмовій вимозі; 3) заставна (якщо іпотечним договором передбачено її видачу).

У наведених правових нормах визначено вичерпний перелік обов`язкових для подання документів та обставин, що мають бути ними підтверджені, на підставі яких проводиться державна реєстрація права власності на предмет іпотеки за договором, що містить застереження про задоволення вимог іпотеко держателя.

Із матеріалів реєстраційної справи об`єкта нерухомого майна вбачається наявність письмової вимоги Публічного акціонерного товариства комерційного банкум «Приват Банк» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 від 24 червня 2016 про усунення порушень, доказів надіслання вимоги рекомендованим поштовим відправленням 24 червня 2016, довідки про причину повернення поштового відправлення за відмовою адресата від одержання (а.с.187-189).

Згідно з пунктом 22 договору між Публічним акціонерного товариством комерційнти банком «Приват Банк» та ОСОБА_2 іпотеки №Е/V092915-1, посвідченого приватним нотаріусом Новоселицького районного нотаріального округу Чернівецької області Бажаном А.В. 18 червня 2009 року, пунктом 22 договору між Публічним акціонерного товариством комерційнти банком «Приват Банк» та ОСОБА_2 іпотеки №Е/V092915-2, посвідченого приватним нотаріусом Новоселицького районного нотаріального округу Чернівецької області Бажаном А.В. 25 червня 2009 року, звернення стягнення здійснюється у випадках, передбачених цими договорами, відповідно до розділу V Закону України «Про іпотеку» на підставі рішення суду, або на підставі виконавчого напису нотаріуса або згідно із застереженням про задоволення вимог іпотеко держателя, що містяться в цих договорах.

За змістом пункту 26 договору між Публічним акціонерного товариством комерційнти банком «Приват Банк» та ОСОБА_2 іпотеки №Е/V092915-1, посвідченого приватним нотаріусом Новоселицького районного нотаріального округу Чернівецької області Бажаном А.В. 18 червня 2009 року, пункту 26 договору між Публічним акціонерного товариством комерційнти банком «Приват Банк» та ОСОБА_2 іпотеки №Е/V092915-2, посвідченого приватним нотаріусом Новоселицького районного нотаріального округу Чернівецької області Бажаном А.В. 25 червня 2009 року, застереження про задоволення вимог іпотеко держателя передбачає, що звернення стягнення на предмет іпотеки за вибором іпотекодержателя може бути здійснено у позасудовому порядку, в тому числі шляхом переходу права власності на предмет іпотеки до іпотекодержателя, про що іпотекодержатель зобов`язаний письмово повідомити іпотекодавця.

Отже, у пункті 26 Договору сторони погодили, що повідомлення між сторонами здійснюється у письмовій формі. Проте, вказаним зстереженням про задоволення вимог іпотеко держателя сторони не врегулювали питання щодо фактичного отримання повідомлень.

Відповідно до частин другої-четвертої статті 13 ЦК України при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб. Не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах. При здійсненні цивільних прав особа повинна додержуватися моральних засад суспільства.

Отже, якщо іпотекодавець узгодив з іпотекодержателем процедуру надсилання повідомлень при виконанні умов договору іпотеки, він повинен діяти добросовісно, а інша сторона договору має право очікувати від нього таких дій.

Поштові конверти повернулися на адресу відправника Акціонерного товариства комерційного банку «Приват Банк» з відміткою пошти «За відмовою адресата від одержання».

Отже ОСОБА_2 та ОСОБА_3 цих відправлень не отримали, що в свою чергу свідчить про недобросовісність іпотекодавця і боржника та порушення прав іпотекодержателя в очікуванні таких дій (стаття 13 ЦК України).

За таких обставин суд першої інстанціх зробив висновок про те, що відсутність у матеріалах справи відомостей про отримання ОСОБА_2 , ОСОБА_3 письмової вимоги від іпотекодержателя про усунення порушень та звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом набуття на нього права власності є підставою для визнання державної реєстрації права власності на предмет іпотеки протиправною, скасування державної реєстрації права власності на нерухоме майно всупереч нормам матеріального права.

Згідно із п.4 ч.1 ст.376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Ураховуючи викладене рішення Новоселицького районного суду Чернівецької обсті від 11 квітня 2019 року в частині визнання рішення державного реєстратора Чернівецької міської ради Карвацької Г.Ф. про державну реєстрацію від 7 листопада 2016 року індексний номер 32248759 протиправним та скасування, скасування запису про право власності №17310033 в Реєстрі речових прав на нерухоме майно та реєстрі прав власності на нерухоме майно, внесеного на підставі рішення від 7 листопада 2016 року №32248759, підлягає скасуванню з підстав, передбачених п.4 ч.1 ст.376 ЦПК України.

Відповідно до ч.1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, повязаних з розглядом справи.

Згідно частин 1 статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Відповідно до абз.1, 5, 6 п.35 постанова Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних від 17 жовтня 2014 року №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд має враховувати положення статті 88 ЦПК та керуватися тим, що стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Якщо позов задоволено частково, судові витрати присуджуються позивачеві - пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а відповідачеві - пропорційно до тієї частини позовних вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено.

На підставі ч.13 ст.141 ЦПК України якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

Судом апеляційної інстанції скасовано рішення Новоселицького районного суду Чернівецької області від 11 квітня 2019 року в частині визнання рішення державного реєстратора Чернівецької міської ради Карвацької Г.Ф. про державну реєстрацію від 7 листопада 2016 року індексний номер 32248759 протиправним та скасування, скасування запису про право власності №17310033 в Реєстрі речових прав на нерухоме майно та реєстрі прав власності на нерухоме майно, внесеного на підставі рішення від 7 листопада 2016 року №32248759, у позові відмовлено.

Встановлено, що Акціонерним товариством комерційним банком «Приват Банк» сплачено судовий збір при поданні апеляційної скарги в сумі 704 грн. 65 коп.за платіжним дорученням Акціонерного товариства комерційного банку «Приват Банк» № PROM1BV06D від 21 червня 2019 року, 352 грн.35 коп. за платіжним дорученням Акціонерного товариства комерційного банку «Приват Банк» № PROM9BRICV від 29 травня 2019 року.

Отже, підлягає зміні розподіл судових витрат, стягненню з державного реєстратора Чернівецької міської ради Карвацької Г.Ф., Чернівецької міської ради, Акціонерного товариства комерційного банку «Приват Банк» на користь ОСОБА_2 в сумі 117 грн. 47 коп. з кожного.

Сягненню з ОСОБА_2 на користь Акціонерного товариства комерційного банку «Приват Банк» судові витрати в сумі 528 грн. 60 коп.

Керуючись п.2 ч.1 ст.374, п.4 ч.1 ст.376 ЦПК України,

постановив:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства комерційного банку «Приват Банк» задовольнити частково.

Рішення Новоселицького районного суду Чернівецької області від 11 квітня 2019 року в частині визнання рішення державного реєстратора Чернівецької міської ради Карвацької Г.Ф. про державну реєстрацію від 7 листопада 2016 року індексний номер 32248759 протиправним та скасування, скасування запису про право власності №17310033 в Реєстрі речових прав на нерухоме майно та реєстрі прав власності на нерухоме майно, внесеного на підставі рішення від 7 листопада 2016 року №32248759, скасувати.

У позові ОСОБА_2 до державного реєстратора відділу державної реєстрації прав на нерухоме майно юридичного управління Чернівецької міської ради Карвацької Галини Федорівни, Чернівецької міської ради, Акціонерного товариства комерційного банку «Приват Банк» з участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, ОСОБА_3 про визнання рішення державного реєстратора Чернівецької міської ради Карвацької Галини Федорівни про державну реєстрацію від 7 листопада 2016 року індексний номер 32248759 протиправним та скасування, скасування запису про право власності №17310033 в Реєстрі речових прав на нерухоме майно та реєстрі прав власності на нерухоме майно, внесеного на підставі рішення від 7 листопада 2016 року №32248759, відмовити.

В решті залишити без змін.

Стягнути з державного реєстратора відділу державної реєстрації прав на нерухоме майно юридичного управління Чернівецької міської ради Карвацької Галини Федорівни, Чернівецької міської ради, Акціонерного товариства комерційного банку «Приват Банк» на користь ОСОБА_2 судові витрати в сумі 117 грн. 47 коп. з кожного.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь Акціонерного товариства комерційного банку «Приват Банк» судові витрати в сумі 528 грн. 60 коп.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня з дня складання повного судового рішення.

Дата складання повного судового рішення 11 липня 2019 року.

Головуючий підпис (Половінкіна Н.Ю.)

Судді підписи (Височанська Н.К., Перепелюк І.Б.)

З оригіналом згідно: