печерський районний суд міста києва
11 липня 2019 року Печерський районний суд м. Києва
Суддя Матійчук Г.О.
секретар судового засідання Кіраль Г.Ю.
учасники справи:
третя особа: Печерський районний у м. Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Печерський районний у м. Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві, про скасування усиновлення,-
У травні 2018 року до суду надійшла вказана позовна заява, в якій позивач просить скасувати усиновлення (удочеріння) відповідача.
Свої вимоги мотивує тим, що рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 30.11.2010 року було задоволено його заяву про усиновлення ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , актовий запис №76 від 20.01.2000 року, зареєстрований у відділі реєстрації актів цивільного стану Деснянського районного управління юстиції м. Києва. Внесено зміни в актовий запис про народження дитини, а саме: змінено прізвище з « ОСОБА_2 » на « ОСОБА_2 », по-батькові з « ОСОБА_2 » на « ОСОБА_2 », решту відомостей про дитину залишено без змін. Батьком дитини вказано ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ».
Зазначає, що подання заяви про усиновлення було обумовлено тим, що він з 08.10.2008 року перебував у зареєстрованому шлюбі з матір`ю дитини - ОСОБА_8 .
Станом на день подання цього позову вони з відповідачем не спілкується, не цікавляться життям одне одного, втратили почуття сім`ї, фактично стали чужими людьми.
Посилаючись на вказані обставини просив позов задовольнити.
Ухвалою від 15.06.2018 року у справі відкрито провадження та призначено в підготовче судове засідання.
Ухвалою від 09.08.2018 року підготовче судове засідання закрито та справу призначено в судове засідання для розгляду по суті.
Позивач та його представник в судове засідання не з`явився, проте надали суду заяву про розгляд справи у їх відсутність. Позовні вимоги підтримали, просили задовольнити позов. Проти заочного розгляду справи не заперечували.
Відповідач в судове засідання не з`явилась, направивши на адресу суду відзив на позов, в якому вимоги ОСОБА_1 про скасування усиновлення визнала та просила розглядати справу у її відсутність (а.с. 34).
Представник третьої особи Відділ державної реєстрації актів цивільного стану Печерського районного управління юстиції у м. Києві в судове засідання не з`явився, про дату та місце розгляду справи повідомлений належним чином. До суду надійшла заява про розгляд справи у відсутність представника.
Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд розглянув справу у відсутність учасників справи в порядку заочного провадження відповідно до ст. 280 ЦПК України, оскільки відповідач належним чином повідомлений про розгляд справи, при цьому, позивач не заперечує щодо такого порядку вирішення справи.
Дослідивши та оцінивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Відповідно до ст. 240 СК України право на звернення до суду з позовом про скасування усиновлення чи визнання його недійсним мають батьки, усиновлювач, опікун, піклувальник, орган опіки та піклування, прокурор, а також усиновлена дитина, яка досягла чотирнадцяти років.
Судом встановлено, що рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 30.11.2010 року було задоволено заяву ОСОБА_1 про усиновлення ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , актовий запис №76 від 20.01.2000 року, зареєстрований у відділі реєстрації актів цивільного стану Деснянського районного управління юстиції м. Києва. Внесено зміни в актовий запис про народження дитини, а саме: змінено прізвище з « ОСОБА_2 » на « ОСОБА_2 », по-батькові з « ОСОБА_2 » на « ОСОБА_2 », решту відомостей про дитину залишено без змін. Батьком дитини вказано: « ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ».
Відповідно до свідоцтва про народження ОСОБА_2 , виданого повторно Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Деснянського районного управління юстиції у м. Києві від 21.12.2010 року, батьком ОСОБА_2 є ОСОБА_1 , громадянин України (а.с.7).
Відповідно до ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
У відповідності з ч. 1 ст. 238 СК України усиновлення може бути скасоване за рішенням суду, якщо:
1) воно суперечить інтересам дитини, не забезпечує їй сімейного виховання;
2) дитина страждає недоумством, на психічну чи іншу тяжку невиліковну хворобу, про що усиновлювач не знав і не міг знати на час усиновлення;
3) між усиновлювачем і дитиною склалися, незалежно від волі усиновлювача, стосунки, які роблять неможливими їхнє спільне проживання і виконання усиновлювачем своїх батьківських обов`язків.
Згідно ч. 3 ст. 238 СК України, усиновлення повнолітньої особи може бути скасовано судом за взаємною згодою усиновлювача і усиновленого або на вимогу одного з них, якщо сімейні відносини між ними не склалися.
Відповідно до ч.1 ст.239 СК України у разі скасування усиновлення припиняються на майбутнє права та обов`язки, що виникли у зв`язку з усиновленням між дитиною та усиновлювачем і його родичами.
Враховуючи факт подання даної позовної заяви, а також визнання позовних вимог відповідачем, суд дійшов висновку, що між сторонами склалися стосунки, які не притаманні близьким родичам, вони не спілкуються та не підтримують родинних відносин.
Відповідно до ч.2 ст.239 СК України у разі скасування усиновлення відновлюються права та обов`язки між дитиною та її батьками, іншими родичами за походженням.
Згідно ч.5 ст.239 СК України у разі скасування усиновлення дитина має право на збереження прізвища, імені та по-батькові, які вона одержала у зв`язку з усиновленням. За бажанням дитини їй присвоюється прізвище, ім`я, по-батькові, які вона мала до усиновлення.
Відповідач у відзиві на позов не розпорядилась щодо відомостей щодо її прізвища та по-батькові, тому суд не вирішує дане питання при цьому розгляді справи.
В силу ст.241 СК України після набрання чинності рішенням суду про визнання усиновлення недійсним або скасування усиновлення суд у місячний строк зобов`язаний надіслати копію рішення до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем реєстрації народження дитини. Орган державної реєстрації актів цивільного стану на підставі рішення суду про скасування усиновлення або визнання його недійсним вносить відповідні зміни до актового запису про народження дитини.
Згідно зі ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Відповідно до п. 2.16.3 Наказу від 12.01.2011 N 96/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 14 січня 2011 року за N55/1879 "Про затвердження Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання" на підставі рішення суду про скасування або визнання усиновлення недійсним вносяться виправлення в актовий запис про народження усиновленої дитини та поновлюються відомості, записані до усиновлення, про що має бути зазначено в рішенні суду.
Згідно вимог ст. ст. 76, 77, 79, 80 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.
З урахуванням вищенаведеного, позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають задоволенню.
При вирішенні питання щодо розподілу судових витрат суд враховує приписи частин 1 статтей 141 та 142 ЦПК України та стягує з відповідача на користь позивача судовий збір у розмірі 352,40 грн, а решту 352,40 грн (у зв`язку з визнанням відповідачем позову до початку розгляду справи по суті) стягує з державного бюджету на користь позивача.
На підставі вищевикладеного та керуючись, ст. ст. 238, 239, 241 СК України, ст. ст. 3, 4, 10, 13, 76-82, 89, 141, 142, 223, 259, 263-265, 268 ЦПК України ЦПК України, суд,-
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Печерський районний у м. Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві, про скасування усиновлення - задовольнити.
Скасувати усиновлення ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вчинене на підставі рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 30 листопада 2010 року громадянином України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Скасувати відомості, зазначені в актовому записі №76 від 21 грудня 2010 року, здійсненого Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Деснянського районного управління юстиції у м. Києві про народження ОСОБА_2 , що батьком ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 є ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 352,40 грн.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. В такому випадку рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не були вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Повторне заочне рішення позивач та відповідач можуть оскаржити в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Апеляційні скарги подаються учасниками справи до Київського апеляційного суду або через Печерський районний суд м. Києва, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності ЦПК України в редакції від 15 грудня 2017 року.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Позивач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 );
Відповідач: ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 );
Суддя Г.О. Матійчук