Справа № 216/953/19
провадження 2/216/2271/19
РІШЕННЯ

іменем України

25 червня 2019 року м. Кривий Ріг

Центрально-Міський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Кузнецова Р.О.

за участю: секретаря судового засідання Марущак І.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні місцевого суду в м. Кривому Розі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до приватного акціонерного товариства «Криворіжіндустрбуд» про стягнення середнього заробітку за період затримки розрахунку нарахованої, але не виплаченої заробітної плати при звільненні, -

встановив:

13.02.2019 та уточнено 31.05.2019 ОСОБА_1 звернувся до приватного акціонерного товариства «Криворіжіндустрбуд» про стягнення середнього заробітку за період затримки розрахунку нарахованої, але не виплаченої заробітної плати при звільненні.

Позовні вимоги обґрунтовані посиланням на обставини, за якими у період з 04.04.1989 по 11.06.2018 позивач знаходився в трудових відносинах з приватним акціонерним товариством «Криворіжіндустрбуд», 11.06.2018 був звільнений за власним бажанням. При звільненні позивачу була передбачена компенсація за невикористану щорічну відпустку тривалістю 67 календарних днів, та вихідна допомога. ОСОБА_1 нарахована до виплати заробітна плата за період з вересня 2017 року по червень 2018 року в розмірі 55440,64 грн., однак в день його звільнення виплачена не була. Судовим наказом Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 03.08.2018 стягнено з відповідача на користь позивача нараховану, але не виплачену заробітну плату в розмірі 55440,64 грн. Судовий наказ перебуває на виконанні в Металургійному відділі державної виконавчої служби м. Кривий Ріг, однак станом на 30.05.2019 він не отримав вказаних виплат.

Згідно довідки приватного акціонерного товариства «Криворіжіндустрбуд» від 06.07.2018 №330, середньоденна заробітна плата ОСОБА_1 складає 362,80 грн. Відповідно до ст.ст. 67, 73 КЗпП України, розпорядження Кабінету Міністрів України №1-р від 11.01.2018 «Про перенесення робочих днів у 2018 році», у жовтні 2018 року, згідно календаря робочих днів за місяць було 22 робочих дня, з 17.10.2018 по 31.10.2018 складає 11 днів середній заробіток за час затримки складає 3990,80 грн. (11 * 362,80 = 3990,80 грн.); у листопада 2018 року, згідно календаря робочих днів за місяць було 22 робочих дня, середній заробіток за час затримки складає 7981,60 грн. (22 * 362,80 = 7981,60 грн.); у грудні 2018 року, згідно календаря робочих днів за місяць було 20 робочих днів, середній заробіток за час затримки складає 7256 грн. (20 * 362,80 = 7256 грн.); у січні 2019 року, згідно календаря робочих днів за місяць був 21 робочий день, середній заробіток за час затримки складає 7618,80 грн. (21 * 362,80 = 7618,80 грн.); у лютому 2019 року, згідно календаря робочих днів за місяць було 20 робочих днів, середній заробіток за час затримки складає 7256 грн. (20 * 362,80 = 7256 грн.); у березні 2019 року, згідно календаря робочих днів за місяць було 20 робочих днів, середній заробіток за час затримки складає 7256 грн. (20 * 362,80 = 7256 грн.); у квітні 2019 року, згідно календаря робочих днів за місяць було 20 робочих днів, середній заробіток за час затримки складає 7256 грн. (20 * 362,80 = 7256 грн.); у травні 2019 року, згідно календаря робочих днів за місяць був 21 робочий день, середній заробіток за час затримки складає 7618,80 грн. (21 * 362,80 = 7618,80 грн.). Загальна сума середнього заробітку за період затримки розрахунку з 17.10.2018 по 30.05.2019 нарахованої, але не виплаченої заробітної плати складає 56234 грн.

04.04.2018 представник відповідача приватного акціонерного товариства «Криворіжіндустрбуд» надав суду відзив на позовну заяву, в задоволенні якої просить суд відмовити. Вважає, що при розрахунку середнього заробітку позивач використав 105 робочих днів при середньоденній заробітній платі 362,80 грн., що не відповідає вимогам Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 №100. Так, згідно п. 8 розділу IV Порядку нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні 2 місяці роботи, проводяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. При розрахунку розміру середнього заробітку за весь час затримки розрахунку при звільнені позивач не врахував кількість робочих днів на підприємстві відповідача, тобто тих днів, які повинні бути оплачені середнім заробітком. Відповідно до наказу від 05 березня 2018 року №23 «Про зміни в організації виробництва та праці та встановлення неповного робочого часу (дня)» у зв`язку з різким зниженням попиту на будівельні роботи, змінами в організації виробництва та праці з 07 травня 2018 року встановлений неповний робочий день, тривалістю 2 години на тиждень. З даним наказом позивач був ознайомлений під підпис. Середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за період з 17.10.2018 по 03.04.2019 становить 8707,20 грн. (362,80 грн. (середньоденна заробітна плата позивача) * 24 (кількість робочих днів за графіком роботи відповідача). Станом на теперішній час на грошові рахунки, рухоме та нерухоме майно приватного акціонерного товариства «Криворіжіндустрбуд» накладений арешт Металургійним відділом ДВС ГТУЮ у Дніпропетровській області, в рамках зведеного виконавчого провадження №56620870. Інформація про відкриті виконавчі провадження міститься в Єдиному державному реєстрі боржників та автоматизованій системі виконавчого провадження. З 30.05.2018 та станом на теперішній час господарська діяльність підприємства зупинена. Крім того, за даними автоматизованої системи виконавчого провадження станом на сьогоднішній час раніше відкриті наступні виконавчі провадження, ніж виконавче провадження з примусового виконання судового наказу по справі № 216/3735/18, а саме: 1) 28.08.2018, ВП 57084049, 57084035, 57085233, 57084985, 57085678, 57084576, 57084531, 57084272, 57083803, 57084685, 57084517, 57084308, 57083879, 57083923, 57083767, 57087406, 57085316, 57084941, 57084881, 57083675, 57087936, 57087660, 57087862, 57085230, 57084792, 57084731, 57084583, 57084377, 57087909, 57085469, 57085399, 57085177, 57084831, 57084666, 57084561, 57084331, 57084166, 57084067; 2) 04.09.2018 ВП 57135735, 57135983, 57135804, 57135484, 57136390, 57135181, 57136006, 57135495, 57136375, 57795064; 3) ВП 57614165 від 07.11.2018, ВП 57695989 від 15.11.2018, ВП 57639201 від 08.11.2018. Погашення заборгованості по заробітній платі перед позивачем буде можливо лише після погашення вимог за виконавчими документами, які були пред`явлені до виконання раніше ніж судовий наказ по справі № 216/3735/18.

Позивач ОСОБА_1 , належним чином повідомлений про день, час та місце розгляду справи, не використав наданого законом права на особисту участь у судовому засіданні, у судове засідання не з`явився, надав суду заяву, в якій просить суд розглянути справу за його відсутності, позовні вимоги підтримує у повному обсязі.

Представник відповідача, належним чином повідомлений про день, час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явився, про час, день та місце слухання справи повідомлений належним чином.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступних підстав.

ОСОБА_1 працював в приватному акціонерному товаристві «Криворіжіндустрбуд» в період з 04.04.1989 по 11.06.2018, що підтверджується копією трудової книжки (а.с.12-17). Наказом № 139-к від 11.06.2018 позивач звільнений з роботи за власним бажанням, на підставі ч. 3 ст. 38 КЗпП України (а.с.24).

Згідно довідки приватного акціонерного товариства «Криворіжіндустрбуд» від 10.07.2018 №379, заборгованість по заробітній платі ОСОБА_1 складає 55440,64 грн. (а.с.19).

Судовим наказом Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 03.08.2018, який набрав чинності 28.08.2018, стягнуто з приватного акціонерного товариства «Криворіжіндустрбуд» на користь ОСОБА_1 заборгованість по заробітній платі в розмірі 55440,64 грн. (а.с.25).

Крім того, рішенням Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 13.11.2018, яке набрало законної сили 14.12.2018, стягнено з приватного акціонерного товариства «Криворіжіндустрбуд» на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час затримки розрахунку нарахованої, але не виплаченої заробітної плати за період з 12.06.2018 по 16.10.2018 в розмірі 31563,60 грн. (а.с.29-32).

Відповідно до ст. 115 КЗпП України заробітна плата виплачується працівникам регулярно в робочі дні у строки, встановлені колективним договором або нормативним актом роботодавця, погодженим з виборним органом первинної профспілкової організації чи іншим уповноваженим на представництво трудовим колективом органом, але не рідше двох разів на місяць через проміжок часу, що не перевищує шістнадцяти календарних днів, та не пізніше семи днів після закінчення періоду, за який здійснюється виплата.

Нормами ст. 47 КЗпП України встановлено, що власник або уповноважений ним орган зобов`язаний в день звільнення видати працівникові належно оформлену трудову книжку і провести з ним розрахунок у строки, зазначені в ст. 116 КЗпП України.

Згідно ст. 116 КЗпП України при звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, провадиться в день звільнення. Якщо працівник в день звільнення не працював, то зазначені суми мають бути виплачені не пізніше наступного дня після пред`явлення звільненим працівником вимоги про розрахунок.

Статтею 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, закріплено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

В розумінні Європейського Суду з прав людини мирне володіння своїм майном включає не тільки «класичне» право власності, яке розглядається в Україні, а й, до прикладу, виплат за трудовим договором та інші виплати.

Відповідно до ч. 1 ст. 117 КЗпП України у разі невиплати з вини власника або уповноваженого ним органу належних звільненому працівникові сум у строки, зазначені в статті 116 цього Кодексу, при відсутності спору про їх розмір підприємство, установа, організація повинні виплатити працівникові його середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку.

У п. 20 постанови Пленуму Верховного Суду України від 24 грудня 1999 року №13 «Про практику застосування судами законодавства про оплату праці» судам роз`яснено, що, установивши при розгляді справи про стягнення заробітної плати у зв`язку з затримкою розрахунку при звільненні, що працівникові не були виплачені належні йому від підприємства, установи, організації суми в день звільнення, коли ж він у цей день не був на роботі, - наступного дня після пред`явлення ним роботодавцеві вимог про розрахунок, суд на підставі ст. 117 КЗпП України стягує на користь працівника середній заробіток за весь період затримки розрахунку, а при непроведені його до розгляду справи - по день постановлення рішення, якщо роботодавець не доведе відсутності в цьому своєї вини. Сама по собі відсутність коштів у роботодавця не виключає його відповідальності.

Отже, передбачений ст. 117 КЗпП України обов`язок роботодавця щодо виплати середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні настає за умови невиплати з його вини належних звільненому працівникові сум у строки, зазначені у ст. 116 цього Кодексу.

Позивачем проведено розрахунок розміру середнього заробітку за час затримки виплати заробітної плати із використанням п`ятиденного робочого тижня, без врахування вихідних та святкових днів, за період з 17.10.2018 по 30.05.2019, який складає 56234 грн. (362,80 грн. середній заробіток х 155 днів затримки розрахунку = 56234 грн.).

При цьому здійснення відповідних розрахунків визначено в Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 08 лютого 1995 року №100. Так, абзацом третім пункту 2 Порядку встановлено, що середньомісячна заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні два календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана дана виплата. Усі виплати включаються в розрахунок середньої заробітної плати у тому розмірі, в якому вони нараховані, без виключення сум відрахування на податки, стягнення аліментів тощо.

Відповідно до пункту 5 розділу IV Порядку нарахування виплат у всіх випадках збереження середньої заробітної плати провадиться виходячи з розміру середньоденної (годинної) заробітної плати.

Згідно з пунктом 8 розділу IV Порядку нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні 2 місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньомісячне число робочих днів розраховується діленням на 2 сумарного числа робочих днів за останні два календарні місяці згідно з графіком роботи підприємства, установи, організації, встановленим з дотриманням вимог законодавства (абзац третій пункту 8 розділу IV Порядку).

Аналогічну правову позицію викладено в постанові Верховного суду України від 21.01.2015 у справі №6-195цс14, а в силу вимог ч. 1 ст. 360-7 ЦПК України висновок щодо застосування норм права, викладений у постанові Верховного Суду України, має враховуватися іншими судами загальної юрисдикції при застосуванні таких норм права.

Відповідно до графіку роботи та наказу приватного акціонерного товариства «Криворіжіндустрбуд» від 05.03.2018 №23 «Про зміни в організації виробництва і встановлення неповного робочого часу (дня)», судом встановлено, що для посади, яку обіймав позивач з 07.05.2018 встановлено неповний робочий день тривалістю 2 години на неділю, із збереженням у відповідності з ч. 3 ст. 56 КЗпП України повного об`єму трудових прав робітників, та відповідно середня кількість робочих днів за останні повні два робочих місяця позивача, склала 13 робочих днів.

Період затримки розрахунку склав з 17.10.2018 по 30.05.2019, повних 7 місяців, а отже кількість робочих днів склала: 7*13 = 91, а розмір відшкодування за час затримки розрахунку має складати: 91 робочий день*362,80 грн. середньоденного заробітку = 33014,80 грн.

Таким чином, проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані сторонами в силу вимог статті 76 ЦПК України докази в їх сукупності, суд вважає необхідним стягнути з відповідача на користь позивача середню заробітну плату за період затримки розрахунку з 17.10.2018 по 30.05.2019 в розмірі 33014,80 грн., оскільки наведений позивачем розрахунок наведено без врахування наказу приватного акціонерного товариства «Криворіжіндустрбуд» від 05.03.2018 №23 «Про зміни в організації виробництва і встановлення неповного робочого часу (дня)», та не відповідає вимогам Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 №100.

Відповідно до вимог статті 5 Закону України «Про судовий збір» та положень статті 141 ЦПК України, позивач звільнений від сплати судового збору при звернені з даним позовом до суду, тому з відповідача в дохід держави підлягає стягненню судовий збір у розмірі 768,40 грн.

На підставівищенаведеного, керуючись статтями ст.ст. 5-8, 12-19, 23, 89, 128, 141, 206, 258-259, 263-265, 268 ЦПК України,статтями 47, 115, 116, 117 КЗпП України, суд-

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до приватного акціонерного товариства «Криворіжіндустрбуд» про стягнення середнього заробітку за період затримки розрахунку нарахованої, але не виплаченої заробітної плати при звільненні задовольнити частково.

Стягнути з приватного акціонерного товариства «Криворіжіндустрбуд», (код ЄДРПОУ: 01239186, місцезнаходження: м. Кривий Ріг, вул. Криворіжсталі, буд. 1, на користь ОСОБА_1 , ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , індивідуальний ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , середній заробіток за час затримку розрахунку нарахованої, але не виплаченої заробітної плати за період з 17 жовтня 2018 року по 30 травня 2019 року в розмірі 33014,80 грн. (тридцять три тисячі чотирнадцять гривень вісімдесят копійок).

В іншій частині вимог відмовити.

Стягнути з приватного акціонерного товариства «Криворіжіндустрбуд», (код ЄДРПОУ: 01239186, місцезнаходження: м. Кривий Ріг, вул. Криворіжсталі, буд. 1, в дохід держави судові витрати по сплаті судового збору в сумі 768,40 грн. (сімсот шістдесят вісім гривень сорок копійок).

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня його проголошення.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано.

Рішення прийнято, складено і підписано в нарадчій кімнаті складом суду, який розглянув справу.

Рішення надруковане суддею в одному примірнику.

Суддя Р.О. Кузнецов