Ухвала

15 липня 2019 року

м. Київ

справа № 243/8943/15-ц

провадження № 61-12416ск19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Кузнєцова В. О. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 05 березня 2019 року та постанову Донецького апеляційного суду від 28 травня 2019 року у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , Приватного підприємства «Колегія» про стягнення заборгованості за кредитним договором,

ВСТАНОВИВ:

У червні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 05 березня 2019 року та постанову Донецького апеляційного суду від 28 травня 2019 року у даній справі.

Касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження, оскільки у порушення пункту 3 частини четвертої статті 392 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) заявником не додано до неї документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

До касаційної скарги додано клопотання, у якому ОСОБА_1 просить зменшити на 90% розмір судового збору, що підлягає сплаті за подання цієї касаційної скарги, обмежити розмір судового збору сумою 730,80 грн та відстрочити його сплату до ухвалення судового рішення у справі. Заявник зазначає, що він має статус особи, переміщеної з тимчасово окупованої території України. На підтвердження свого майнового становища ОСОБА_1 надає: податкові декларації платника єдиного податку фізичної особи-підприємця за 2018 рік та перший квартал 2019 року, відповідно до яких доходів від підприємницької діяльності він не мав; відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків Державної фіскальної служби України про суми виплачених доходів та утриманих податків за 2018 рік, з яких вбачається, що він отримав дохід за цей період у розмірі 33 965,53 грн.

Відповідно до частин першої, третьої статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Статтею 8 Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VІ «Про судовий збір» визначено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі на час звернення з касаційною скаргою.

Статтею 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Виходячи з вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливих судових процедур і рівності учасників судового процесу перед законом, тавраховуючи те, що з наданих матеріалів не вбачається, що заявник не має інших доходів, окрім доходів від підприємницької діяльності, чи не має фізичної можливості їх отримати і сплатити судовий збір у розмірі, визначеному Законом України «Про судовий збір»на час звернення з касаційною скаргою, заявлене клопотання задоволенню не підлягає.

Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір»за подання касаційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду судовий збір справляється у розмірі, що становить 200 відсотків ставки, яка підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір»(в редакції, чиній на час звернення до суду з позовом, - серпень 2015 року) визначено, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становила 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати.

Розмір мінімальної заробітної платистаном на 01 січня 2015 року складав 1 218,00 грн.

На підставі викладеного, враховуючи наявність вимоги майнового характеру і виходячи з ціни позову, заявникові необхідно сплатити судовий збір за подання даної касаційної скарги у розмірі 7 308,00 грн (1 218,00 х 3 х 200%).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до УК у Печерському районі, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, рахунок отримувача: 6007, ККДБ: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)», символ звітності банку: 207.

На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати відповідний документ,або ж документи, що підтверджують підстави звільнення від його сплати відповідно до закону.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Ураховуючи наведене, касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням заявникові строку для усунення зазначеного недоліку.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про зменшення розміру судового збору, що підлягає сплаті за подання касаційної скарги, та відстрочення його сплати.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 05 березня 2019 року та постанову Донецького апеляційного суду від 28 травня 2019 року залишити без руху.

Надати для усунення зазначеного вище недоліку строк до 09 серпня 2019 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В. О. Кузнєцов