ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/1447/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"17" липня 2019 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі головуючого судді Трусової Т.О.,

секретар судового засідання Кримчук Я.Р.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - Обслуговуючий кооператив «Садово-дачний кооператив «Орхідея-3»,

треті особи, що не заявляють самостійних вимог на предмет спору, - 1. Державний реєстратор Комунального підприємства з експлуатації та ремонту житлового фонду «Житло-Сервіс» Подолянка Іван Павлович , 2. ОСОБА_3 , 3. ОСОБА_4 ,

представник третьої особи 2. - ОСОБА_5 ,

розглянув в підготовчому засіданні в залі суду в м. Києві у загальному позовному провадженні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Обслуговуючого кооперативу «Садово-дачний кооператив «Орхідея-3» про визнання недійсним та скасування рішення загальних зборів, скасування реєстраційних дій,

В С Т А Н О В И В:

У листопаді 2018 р. ОСОБА_1 (далі по тексту - ОСОБА_1 , позивач) звернулася до суду з позовом про визнання недійсним та скасування рішення загальних зборів членів Обслуговуючого кооперативу «Садово-дачний кооператив «Орхідея-3» (далі по тексту - ОК «СДК «Орхідея-3», відповідач), оформленого протоколом від 11.10.2018 за підписом голови зборів ОСОБА_3 та секретаря ОСОБА_11 (далі - ОСОБА_3 , ОСОБА_11,, треті особи), та скасування реєстраційних дій, вчинених на підставі вищевказаних рішень.

Позов мотивований посиланням на порушення порядку (процедури) скликання і проведення загальних зборів, визначених Законом України «Про кооперацію» та статутом ОК «СДК «Орхідея-3».

В підготовчому засіданні представник третьої особи ОСОБА_12 . заявила клопотання про закриття провадження у справі посилаючись на те, що вказаний спір не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Заслухавши представника третьої особи, позивача, яка наполягала на відкладенні підготовчого засідання з огляду на неявку її представника, та вивчивши матеріали справи, суд дійшов висновку про обґрунтованість клопотання з таких підстав.

За приписом статті 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого цивільного інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Цивільні права особа здійснює у межах, наданих їй договором або актами цивільного законодавства (частина 1 статті 13 ЦК України).

Юридична особа набуває цивільних прав та обов`язків і здійснює їх через свої органи які діють відповідно до установчих документів та закону (частина 1 статті 92 ЦК України).

Правові, організаційні, економічні та соціальні основи функціонування кооперації в Україні визначено Законом України від 10.07.2003 № 1087-IV «Про кооперацію» (далі - Закон № 1087-IV ).

Статтею 1 цього Закону встановлено, що кооператив - юридична особа, утворена фізичними та/або юридичними особами, які добровільно об`єдналися на основі членства для ведення спільної господарської та іншої діяльності з метою задоволення своїх економічних, соціальних та інших потреб на засадах самоврядування.

Вказана норма також дає визначення обслуговуючого кооперативу як кооперативу, який утворюється шляхом об`єднання фізичних та/або юридичних осіб для надання послуг переважно членам кооперативу, а також іншим особам з метою провадження їх господарської діяльності.

Відповідно до статті 6 Закону № 1087-IV кооператив є первинною ланкою системи кооперації і створюється внаслідок об`єднання фізичних та/або юридичних осіб на основі членства для спільної господарської та іншої діяльності з метою поліпшення свого економічного стану.

Членами кооперативу можуть бути громадяни України, іноземці та особи без громадянства, юридичні особи України та іноземних держав, що діють через своїх представників, які внесли вступний внесок та пай у розмірах, визначених статутом кооперативу, додержуються вимог статуту і користуються правом ухвального голосу (ч. 1 ст. 10 Закону № 1087-IV).

Стаття 12 Закону № 1087-IV визначає перелік основних прав та обов`язків члена кооперативу, серед яких, зокрема, право на участь у господарській діяльності кооперативу та управлінні кооперативом, право голосу на загальних зборах, право обирати і бути обраним в органи управління, та обов`язки додержуватися статуту кооперативу, виконувати рішення органів управління та органів контролю кооперативу, виконання своїх зобов`язань перед кооперативом, сплата визначених статутом внесків.

Отже, вищезазначений Закон визначає кооператив як юридичну особу, створену фізичними та/або юридичними особами для спільної діяльності у тій чи іншій сфері.

Статтею 15 Закону № 1087-IV визначено, що вищим органом управління кооперативу є загальні збори членів кооперативу.

До компетенції загальних зборів членів кооперативу відноситься, зокрема, затвердження статуту кооперативу та внесення до нього змін, прийняття інших рішень, що стосуються діяльності кооперативу, утворення органів управління та органів контролю за діяльністю кооперативу, інших органів кооперативу.

Відповідно до положень статті 19 ЦПК України, яка визначає компетенцію судів щодо розгляду цивільних справ, у порядку цивільного судочинства розглядаються справи що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами.

При визначенні предметної юрисдикції справи суд має виходити із суті права/інтересу, за захистом якого суб`єкт звертається до суду, та мети звернення з позовом, оскільки саме такі критерії розмежування належності спору до тієї чи іншої юрисдикції дають змогу найбільш ефективно захистити порушене право позивача, аніж розмежування юрисдикції виключно на підставі суб`єктного складу сторін.

Згідно з частиною другою статті 4 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК) юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

За приписами пункту 3 частини першої статті 20 ГПК господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку із здійсненням господарської діяльності (крім справ, передбачених частиною другою цієї статті), та інші справи у визначених законом випадках, зокрема, справи у спорах, що виникають з корпоративних відносин, в тому числі у спорах між учасниками (засновниками, акціонерами, членами) юридичної особи або між юридичною особою та її учасником (засновником, акціонером, членом), у тому числі учасником, який вибув, пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності такої юридичної особи, крім трудових спорів.

Як убачається з матеріалів справи та змісту позовних вимог, ОСОБА_1 є членом ОК «СДК «Орхідея-3», при цьому вважає, що збори, на яких вирішувались питання діяльності кооперативу, зокрема, зміни керівних органів управління кооперативом, скликані і проведені з порушенням вимог закону.

Водночас позовна заява не містить жодних посилань та те, яке ж цивільне право чи цивільний інтерес позивача як фізичної особи порушені рішенням загальних зборів ОК «СДК «Орхідея-3» з урахуванням того, що позивач як член кооперативу має право брати участь в його діяльності, та яким чином будуть відновлені його права у разі задоволення позову.

За таких обставин цей спір не є спором, що виникає із цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, а є спором, що виник з корпоративних відносин, а тому повинен розглядатися за правилами господарського судочинства незалежно від суб`єктного складу, за місцезнаходженням юридичної особи (частина шоста статті 30 ГПК).

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Оскільки суд встановив підстави для закриття провадження у справі, усі інші заяви і клопотання учасників справи, зокрема, клопотання позивача про відкладення підготовчого засідання, розгляду не підлягають.

На підставі вищевикладеного, керуючись статтею 200, пунктом 1 частини 1 статті 255 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Закрити провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Обслуговуючого кооперативу «Садово-дачний кооператив «Орхідея-3», треті особи на стороні відповідача: Державний реєстратор Комунального підприємства з експлуатації та ремонту житлового фонду «Житло-Сервіс» Подолянка Іван Павлович , ОСОБА_3 ; ОСОБА_4 , про визнання недійсним та скасування рішення загальних зборів, скасування реєстраційних дій.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга на ухвали суду подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: