ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/546/19
провадження № 2/753/3853/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"11" липня 2019 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі головуючого судді Трусової Т.О.,

секретар судового засідання Кримчук Я.Р.,

учасники справи:

позивач: ОСОБА_1 ,

представник позивача: ОСОБА_2 ,

відповідач: об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Будинок Ахматової»,

представник відповідача: Стрикаль О.В.,

розглянув в підготовчому засіданні в залі суду в м. Києві у загальному позовному провадженні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Будинок Ахматової» про визнання недійсним та скасування рішення загальних зборів,

В С Т А Н О В И В:

У грудні 2018 р. ОСОБА_1 (далі по тексту - ОСОБА_1 , позивач) звернувся до суду з позовом про визнання недійсним та скасування рішення загальних зборів об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Будинок Ахматової» (далі по тексту - ОСББ «Будинок Ахматової», відповідач), оформленого протоколом № 2 (дата відкриття зборів - 31.05.2017, дата закриття - 15.06.2017).

Позов мотивований посиланням на порушення порядку (процедури) скликання і проведення загальних зборів.

В підготовчому засіданні за результатами вивчення матеріалів цивільної справи та заслуховування думки представників сторін суд встановив підстави для закриття провадження у справі з огляду на таке.

За приписом статті 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого цивільного інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Цивільні права особа здійснює у межах, наданих їй договором або актами цивільного законодавства (частина 1 статті 13 ЦК України).

Юридична особа набуває цивільних прав та обов`язків і здійснює їх через свої органи які діють відповідно до установчих документів та закону (частина 1 статті 92 ЦК України).

Правові та організаційні засади створення, функціонування, реорганізації та ліквідації об`єднань власників жилих та нежилих приміщень багатоквартирного будинку, захисту їхніх прав та виконання обов`язків щодо спільного утримання багатоквартирного будинку визначено Законом України від 29 листопада 2001 року N 2866-III "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" (далі - Закон N 2866-III).

Статтею 1 цього Закону встановлено, що ОСББ - це юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна.

Відповідно до статті 4 Закону N 2866-III об`єднання створюється для забезпечення і захисту прав співвласників та дотримання їхніх обов`язків, належного утримання й використання спільного майна, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та статутними документами.

Основна діяльність ОСББ полягає в здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання.

Отже, вищезазначений Закон визначає ОСББ як юридичну особу, створену власниками для сприяння використання їх власного майна, управління, утримання і використання неподільного та загального майна.

Статтею 10 Закону № 2866-ІІІ визначено, що органами управління об`єднання є загальні збори співвласників, правління, ревізійна комісія об`єднання. Вищим органом управління об`єднання є загальні збори.

До виключної компетенції загальних зборів співвласників відноситься, зокрема, затвердження статуту об`єднання, внесення змін до нього; обрання членів правління об`єднання; питання про використання спільного майна; затвердження кошторису, балансу об`єднання та річного звіту тощо.

Частина 8 цієї норми чітко регламентує, що рішення загальних зборів може бути оскаржене в судовому порядку.

Відповідно до положень статті 19 ЦПК України, яка визначає компетенцію судів щодо розгляду цивільних справ, у порядку цивільного судочинства розглядаються справи що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами.

При визначенні предметної юрисдикції справи суд має виходити із суті права/інтересу, за захистом якого суб`єкт звертається до суду, та мети звернення з позовом, оскільки саме такі критерії розмежування належності спору до тієї чи іншої юрисдикції дають змогу найбільш ефективно захистити порушене право позивача, аніж розмежування юрисдикції виключно на підставі суб`єктного складу сторін.

Згідно з частиною другою статті 4 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК) юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

За приписами пункту 3 частини першої статті 20 ГПК господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку із здійсненням господарської діяльності (крім справ, передбачених частиною другою цієї статті), та інші справи у визначених законом випадках, зокрема, справи у спорах, що виникають з корпоративних відносин, в тому числі у спорах між учасниками (засновниками, акціонерами, членами) юридичної особи або між юридичною особою та її учасником (засновником, акціонером, членом), у тому числі учасником, який вибув, пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності такої юридичної особи, крім трудових спорів.

Згідно зі статтею 385 ЦК України власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку (будинках) для забезпечення експлуатації такого будинку (будинків), користування квартирами та нежитловими приміщеннями та управління, утримання і використання спільного майна багатоквартирного будинку (будинків) можуть створювати об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (будинків). Таке об`єднання є юридичною особою, що створюється та діє відповідно до закону та статуту. Об`єднання власників квартир, житлових будинків є юридичною особою, яка створюється та діє відповідно до статуту та закону.

Як убачається з матеріалів справи та змісту позовних вимог, ОСОБА_1 є власником квартири в будинку, у якому створене ОСББ «Будинок Ахматової», при цьому вважає, що збори, на яких вирішувались питання діяльності ОСББ, зокрема, затвердження статуту у новій редакції, скликані і проведені з порушенням вимог закону.

Водночас позовна заява не містить жодних посилань та те, яке ж цивільне право чи цивільний інтерес позивача як фізичної особи порушені рішенням загальних зборів ОСББ «Будинок Ахматової» з урахуванням того, що він є співвласником та має право брати участь в діяльності ОСББ, та яким чином будуть відновлені його права у разі задоволення позову.

За таких обставин цей спір не є спором, що виникає із цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, не є спором, що виникає у зв`язку із здійсненням господарської діяльності, а є спором про абстрактну можливість брати участь у конкретних правовідносинах.

При цьому процесуальне законодавство не визначає юрисдикційну належність такого спору.

Велика Палата Верховного Суду у постановах від 20.09.2018 у справі N 813/6286/15 та від 06.02.2019 у справі № 462/2646/17, заповнюючи цю прогалину закону, зазначила, що подібні спори є найбільш наближеними до спорів, пов`язаних з діяльністю або припиненням діяльності юридичної особи (пункт 3 частини першої статті 1 статті 20 ГПК), а тому повинні розглядатись за правилами господарського судочинства незалежно від суб`єктного складу, за місцезнаходженням юридичної особи (частина шоста статті 30 ГПК).

Незважаючи на те, що вищевказані постанови прийняті в адміністративних справах, у них міститься правовий висновок про те, як саме повинна застосовуватися норма права, яким суд і керується у даній справі.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Оскільки суд встановив підстави для закриття провадження у справі, заява ОСОБА_3 про вступ у справу як третьої особи на стороні відповідача, а також заяви і клопотання учасників справи, зокрема, щодо відкладення підготовчого засідання, розгляду не підлягають.

На підставі вищевикладеного, керуючись статтею 200, пунктом 1 частини 1 статті 255 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Закрити провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Будинок Ахматової» про визнання недійсним та скасування рішення загальних зборів.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повної ухвали. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга на ухвали суду подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя:

Повна ухвала складена 11.07.2019.