Справа № 401/1709/19
Провадження № 2/401/661/19
22 липня 2019 року Світловодський міськрайонний суд Кіровоградської області у складі головуючого судді Волошиної Н.Л, за участю секретаря судового засідання Фадєєвої О.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Світловодська Кіровоградської області в порядку спрощеного провадження з викликом сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки (пені), що виникла внаслідок заборгованості по сплаті аліментів на утримання неповнолітніх дітей,-
Свої вимоги мотивує тим, що на підставі виконавчого листа № 401/2119/15-ц від 29 жовтня 2015 року, який виданий Світловодським міськрайонний судом Кіровоградської області з ОСОБА_2 на її користь стягуються аліменти на утримання неповнолітніх дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в розмірі 1/3 частини заробітку (доходу) щомісячно, але не менше 30% прожиткового мінімуму встановленого для дитини відповідного віку на кожного з дітей, починаючи з дня звернення до суду і до повноліття доньки ОСОБА_3 , а з 10 листопада 2027 року - в розмірі ј частки заробітку (доходу) на утримання сина ОСОБА_4 до його повноліття, тобто до ІНФОРМАЦІЯ_3 . В зв`язку з ухиленням відповідача від сплати аліментів утворилась заборгованість, яка станом на травень 2019р. складає 77 502 грн 77 коп. На підставі ст. 196 СК України просить задовольнити позов та стягнути пеню у заявленому розмірі.
Від позивача ОСОБА_1 надійшла заява з проханням розглянути справу без її участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, проти заочного розгляду справи не заперечує. (а.с.21)
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, причини неявки не повідомив, відзив щодо позову та заяв про розгляд справи без його участі відповідач не надав, викликався на розгляд справи шляхом направлення судових повісток за адресою проживання та через розміщення оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України. Відповідно до ч. 11 ст. 128 ЦПК України з опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи. (а.с. 24)
Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Згідно вимог ст. 280 ЦПК України суд вважає за можливе ухвалити по цій справі заочне рішення на підставі доказів, що є в матеріалах справи, оскільки відповідач був належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, не з`явився в судове засідання, не повідомив причини неявки, не подав відзив, позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Відповідно до ст.ст. 15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Правилами ст.12 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
Відповідно до ч.1 ст.76ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Відповідно до ч. 5 ст. 81 ЦПК України, докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.
Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до переконання про задоволення позову, виходячи з наступного.
З матеріалів справи вбачається, що позивач та відповідач перебували у шлюбі, який згідно рішення Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області від 03 вересня 2015 року було розірвано. Від шлюбу мають неповнолітніх дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Діти проживають разом із позивачкою та знаходяться на її утриманні, як вбачається з довідки про склад сім`ї від 27 травня 2019 року за вих. № 901, засвідченої спеціалістом з загальних питань Великоандрусівської сільської ради Світловодського району Кіровоградської області. (а.с.3)
За рішенням Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області від 28 липня 2015 року ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 стягуються аліменти на утримання неповнолітніх дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в розмірі 1/3 частини заробітку (доходу) щомісячно, але не менше 30% прожиткового мінімуму встановленого для дитини відповідного віку на кожного з дітей, починаючи з дня звернення до суду і до повноліття доньки ОСОБА_3 , а з 10 листопада 2027 року - в розмірі ј частки заробітку (доходу) на утримання сина ОСОБА_4 до його повноліття, тобто до ІНФОРМАЦІЯ_3 .(а.с.4-5)
На підставі вказаного рішення Світловодським міськрайонний судом Кіровоградської області видано виконавчий лист № 401/2119/15-ц від 29 жовтня 2015 року, який знаходиться на примусовому виконанні в Світловодському міськрайонному відділі державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області.
Статтею 180 Сімейного кодексу України встановлений обов`язок батьків утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Сплата аліментів за рішенням суду є одним із способів виконання обов`язку утримувати дитину тим з батьків, хто проживає окремо від дитини.
Згідно частини 1 ст.196СК України у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості.
Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти.
У статті 196 СК України не встановлено будь-яких обмежень періоду нарахування пені, навпаки, в ній зазначено, що пеня нараховується за кожен день прострочення.
Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов`язку буде різним, отже і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Тобто, пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводилося стягнення.
Отже загальна сума пені за несплату або несвоєчасну сплату аліментів має розраховуватися за формулою:
?p=(A1?1%?Q1)+(A2?1%?Q2)+……….(An?1%?Qn), де:
?p - загальна сума пені за несплату або прострочення сплати аліментів, обраховується позивачем на момент подачі позову;
A1 - нарахована сума аліментів за перший місяць;
Q1 - кількість днів прострочення сплати суми аліментів за перший місяць;
A2 - нарахована сума аліментів за другий місяць;
Q2 - кількість днів прострочення сплати аліментів за другий місяць;
An - нарахована сума аліментів за останній місяць перед подачею позову;
Qn - кількість днів прострочення сплати аліментів за останній місяць.
Зобов`язання зі сплати аліментів носить періодичний характер і повинне виконуватися щомісяця, тому при розгляді спорів про стягнення на підставі частини першої статті 196 СК України пені від суми несплачених аліментів суд повинен з`ясувати розмір несплачених аліментів за кожним із цих періодичних платежів, установити строк, до якого кожне із цих зобов`язань мало бути виконане, та з урахуванням установленого - обчислити розмір пені виходячи із суми несплачених аліментів за кожен місяць окремо від дня порушення платником аліментів свого обов`язку щодо їх сплати до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, підсумувавши розміри нарахованої пені за кожен із прострочених платежів та визначивши її загальну суму.
Такої правової позиції дійшов Верховний Суд в своїй постанові від 25 квітня 2018 року, прийнятої за наслідками розгляду справи №572/1762/15-ц (провадження №14-37цс18).
У відповідності з ч.ч.5, 6 ст.13 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів», ст.263ЦПК України висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, є обов`язковими для всіх суб`єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права. Висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.
З приведеного позивачем розрахунку вбачається, що сума пені з травня 2015 року по квітень 2019 року складає 462746 грн. 27 коп. (а.с.8-9)
Оскільки приписами ст.196 СК України обмежено розмір суми неустойки (пені), яка може бути стягнута з боржника, до розміру, який не може перевищувати 100 % заборгованості, суд приходить до висновку, що сума, яка підлягає стягненню повинна бути не більшою суми боргу.
Оцінюючи усі докази, які подані разом з позовною заявою та досліджені судом в їх сукупності, суд приходить до висновку щодо обґрунтованості позову, у зв`язку з чим вважає за можливе задовольнити позовні вимоги та стягнути з відповідача на користь позивача неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів.
Вирішуючи питання розподілу судових витрат, керуючись ст.141 ЦПК України, у зв`язку із задоволенням позову, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь держави судові витрати зі сплати судового збору.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 180-182, 183, 196 СК України, ст. ст. 13, 76-78, 263, 264, 265, 267, 280 ЦПК України, суд, -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки (пені), що виникла внаслідок заборгованості по сплаті аліментів на утримання неповнолітніх дітей задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави судовий збір в сумі 775 (сімсот сімдесят п`ять) грн. 02 коп.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом 20 днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Апеляційна скарга на рішення Світловодського міськрайонного суду може бути подана до Кропивницького апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому рішення не були вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом 30 днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , паспорт серії НОМЕР_1 виданий Світловодським МРВ УМВС України в Кіровоградській області 13 липня 2009 року, РНОКПП НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_1 .
Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_3 , фактична адреса: АДРЕСА_2 .
Суддя: підпис
Суддя Світловодського
міськрайонного суду Н.Л. Волошина