ПОСТАНОВА

Іменем України

10 липня 2019 року м. Кропивницький

справа № 398/577/19

провадження № 22-ц/4809/1078/19

Кропивницький апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

Мурашка С.І. (головуючий, суддя-доповідач), Голованя А.М., Карпенка О.Л.,

за участі секретаря - Тимошенко Т.О.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідачі - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницькому цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 08 травня 2019 року у складі судді Орловського В.В. і

В С Т А Н О В И В :

У лютому 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та просив стягнути на його користь солідарно з відповідачів завданої шкоди в сумі 402376,80 грн.

Позовна заява мотивована тим, що 05.10.2018 в ходi слухання справи № 398/4144/16-к в Олександрiйському міськрайонному судді позивачу було надано доступ до 5 тому кримiнального провадження № 0001384, в якому він виявив копiю рiшення Олександрiйської міської ради №1423 вiд 15.08.2014.

Текст рiшення прямо стосуються iнтересiв позивача, у т. ч. майнових, як акцiонера ВАТ завод «Агромаш» ()ю.

Вказаним рiшенням Олександрiйська мiська рада надала дозвiл КП «Житлогосп» на демонтаж прибудови (лiтера Р2) до будинку по АДРЕСА_1 .

Ця будівля (добудова) є складовою частиною ЦМК ВАТ завод «Агромаш», право власностi на яке встановлено остаточно Постановою Днiпропетровського апеляцiйного господарського суду та залишено без змін Постановою ВГСУ по справi № 5013/233/12.

Постановою Дніпропетровського апеляційного господарського суду від 10.06.2014 по справi № 5013/233/12 залишено без змін рішення Господарського суду Кiровоградської областi, яким скасовано рiшення Олександрiйської мiської ради № 399 щодо привласнення ЦМК ВАТ завод «Агромаш».

Доповiдачу ОСОБА_4 та головуючому на сесії Олександрійської міської ради ОСОБА_2 були добре вiдомi вказані рішення судів, так як вони були сторонами по справах №5013/233/12 та № 5013/353/12, як було вiдомо i про ухвали Господарського суду Кiровоградської областi вiд 12.04.2012 та Днiпропетровського апеляцiйного господарського суду від 11.05.2012 по справi № 5013/233/12, якими в порядку забезпечення позову ВАТ завод «Агромаш» було накладено арешт на усе майно ЦМК ВАТ завод «Агромаш».

Органiзатори сесії достовiрно знали про незаконнiсть будь-яких дiй щодо відчуження майна ЦМК ВАТ завод «Агромаш», але свiдомо ввели в оману депутатiв Олександрійської міської ради, в результатi чого депутати i прийняли незаконне рiшення.

В результатi дій ОСОБА_2 та ОСОБА_4 позивач, як акціонер ВАТ завод «Агромаш», втратив значну кiлькiсть нерухомого майна, на яке мав часткові долі відповідно до розміру його пакету акцiй.

Так згідно довідки наданої 29.11.2018 головою спостережної ради ВАТ завод «Агромаш» () ОСОБА_1 контролював 604222 акцiї ВАТ завод «Агромаш», що складає 44,56% вiд загальної кiлькостi випущених емітентом (ВАТ завод «Агромаш», код Е:ДРПОУ 00901476) акцiй.

Отже у складi вартостi кожної 1 грн майна ВАТ завод «Агромаш» вiдсоток позивача складає 45 коп.

Згiдно довiдки № 25 вартiсть демонтованої та викраденої будiвлi (лiт. Р2) по АДРЕСА_1 складає 903000 грн. (складова частина металу складає згiдно експертного заключення 300 тн), тобто вчиняючи відчуження цього майна ОСОБА_2 та ОСОБА_4 завдали позивачу майнової шкоди у розмiрi 402376,80 грн.

Рішенням Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 08 травня 2019 року в задоволені позову відмовлено.

Рішення суду мотивовано тим, що наявність у позивача корпоративних прав у акціонерному товаристві не підтверджує те, що він є власником належного товариству майна.

Майно акціонерного товариства є відокремленим від майна його акціонерів.

Водночас вступати у цивільно-правові відносини від імені юридичної особи мають право її органи, які діють відповідно до установчих документів та закону.

Позивачем у справі є ОСОБА_1 як фізична особа, ВАТ завод "Агромаш" не є учасником справи.

ОСОБА_1 не може бути учасником правовідносин з приводу відшкодування шкоди, завданої знищенням належного юридичній особі майна.

Також позивач не надав належних і достатніх доказів того, що внаслідок протиправних дій фізичних осіб ОСОБА_2 і ОСОБА_4 йому була заподіяна шкода.

В апеляційній скарзі позивач просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги.

Апеляційна скарга мотивована тим, що рішення є незаконним оскільки справу розглянуто в порушення ст.279 ЦПК України.

Висновки суду не відповідають обставинам справи, які суд відмовився встановлювати в загальному позовному порядку, чим порушив право позивача на судовий захист.

Фактично позивач був позбавлений можливості обґрунтувати свої вимоги в судовому засіданні. Відповідачі взагалі не з`явилися в судове засідання.

Учасники справи в судове засідання апеляційного суду не з`явилися про дату, час і місце розгляду справи повідомлялися належним чином, що підтверджується рекомендованими повідомленнями про вручення поштових відправлень з судовими повістками.

Відповідно до положень ч.1 ст.372 ЦПК України суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано судом поважними.

Оскільки учасники справи про дату, час і місце розгляду справи повідомлені належним чином, суд вирішив розглянути справу без їх участі, що відповідає положенням ст.372 ЦПК України.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість судового рішення у встановлених статтею 367 ЦПК України межах, суд вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з огляду на таке.

Згідно із частиною шостою статті 19 ЦПК України малозначними справами є: справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справи ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною четвертою статті 274 ЦПК України визначено перелік справ, які не можуть бути розглянуті в порядку спрощеного позовного провадження.

Прожитковий мінімум для працездатних осіб вираховується станом на 1 січня календарного року, в якому подається заява або скарга (частина дев`ята статті 19 ЦПК України).

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному

(безакцептному) порядку.

Ціна позову у цій справі становить 402376,80 грн, що станом на 01 січня 2019 року перевищує сто розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1921,00 грн x 100 = 192100,00 грн).

Отже, зазначена справа не є малозначною відповідно до закону.

За таких обставин висновок суду першої інстанції про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження є помилковим.

За приписами п.7 ч.3 ст.376 ЦПК України, якщо суд розглянув в порядку спрощеного позовного провадження справу, що підлягала розгляду за правилами загального позовного провадження, є обов`язковою підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення.

З огляду на викладене, рішення суду першої інстанції підлягає обов`язковому скасуванню з ухваленням нового рішення про відмову в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 , з огляду на таке.

Матеріалами справи підтверджується, що ухвалою Господарського суду Кіровоградської області від 12.04.2012, по справі № 5013/233/12, накладено арешт на цілісний майновий комплекс, що розташований за адресою: АДРЕСА_2 , та на який оформлено право комунальної власності територіальної громади м. Олександрія в особі Олександрійської міської ради.

Постановою Дніпропетровського апеляційного господарського суду від 10.06.2014, у справі №5013/353/12, апеляційну скаргу Олександрійської міської ради Кіровоградської області залишено без задоволення, а рішення господарського суду Кіровоградської області від 19.09.2012, у справі №5013/353/12, залишено без змін.

Постановою Дніпропетровського апеляційного господарського суду від 05.02.2015, у справі №5013/233/12, апеляційну скаргу Олександрійської міської ради Кіровоградської області залишено без задоволення, а рішення господарського суду Кіровоградської області від 17.10.2014, у справі №5013/233/12, залишено без змін.

Постановою Вищого господарського суду України від 15 квітня 2015 касаційну скаргу Олександрійської міської ради Кіровоградської області залишено без задоволення, а постанову Дніпропетровського апеляційного господарського суду від 05.02.2105 та рішення Господарського суду Кіровоградської області від 17.10.2014 у справі №5013/233/12 - без змін.

Рішенням Олександрійської міської ради Кіровоградської області від 15 серпня 2014 року №1423 "Про демонтаж прибудови до будівлі по АДРЕСА_1 " надано дозвіл Комунальному підприємству "Житлогосп" на списання та демонтаж аварійної прибудови (літ. Р2) до нежитлової будівлі (літ. Р) за адресою: АДРЕСА_1 , яка знаходиться на балансовому обліку Комунального підприємства "Житлогосп" та належить до комунальної власності територіальної громади м. Олександрія.

Комунальному підприємству "Житлогосп" необхідно провести списання прибудови, здійснити реалізацію металевої конструкції прибудови у вигляді вторинної сировини (металобрухту) та внести відповідні зміни до технічного паспорту та правових документів

на нежитлову будівлю по АДРЕСА_1 .

Контроль за виконанням даного рішення покладено на постійну комісію міської ради з питань приватизації майна, житла, землі та першого заступника міського голови з питань діяльності виконавчих органів ради Давиденко Л.В.

У наданій позивачем довідці голови спостережної ради ВАТ завод Агромаш" Михайлова С.Л. № 25 від 19.02.2019 року зазначено, що згідно експертного заключення ЕЗ-112, виданого ВАТ завод "Агромаш" у 2011 році, вартість добудови до головного корпусу заводу Агромаш складає 903000,00 грн.

Також у довідці зазначено, що експертом до оцінки будівлі залучено тільки розрахунок вартості металопрокату задіяного при виготовлені цієї добудови та обладнання крана мостового встановленого в добудові (загалом 300 тн). Вартість металопрокату та обладнання нараховане з вартістю металобрухту на день оцінки (3 грн. за 1 кг).

У наданій позивачем довідці голови спостережної ради ВАТ завод Агромаш" Михайлова С.Л. № 24 від 19.02.2019 зазначено, що ОСОБА_1 є акціонером ВАТ завод "Агромаш" () та на 19.02.2019 він контролює 604222 акцій ВАТ завод "Агромаш", що складає 44,56 % від загальної кількості випущених емітентом (ВАТ завод "Агромаш) акцій.

Відповідно до ст. 80 ЦК України юридичною особою є організація, створена і зареєстрована у встановленому законом порядку. Юридична особа наділяється цивільною правоздатністю і дієздатністю, може бути позивачем та відповідачем у суді.

Юридична особа здатна мати такі ж цивільні права та обов`язки (цивільну правоздатність), як і фізична особа, крім тих, які за своєю природою можуть належати лише людині (ст.91 ЦК України).

Юридична особа набуває цивільних прав та обов`язків і здійснює їх через свої органи, які діють відповідно до установчих документів та закону. Порядок створення органів юридичної особи встановлюється установчими документами та законом (ст.92 ЦК України.

Господарським товариством є юридична особа, статутний (складений) капітал якої поділений на частки між учасниками. Господарські товариства можуть бути створені у формі повного товариства, командитного товариства, товариства з обмеженою або додатковою відповідальністю, акціонерного товариства (ст.113 ЦК України).

Статтею 115 ЦК України визначено, що господарське товариство є власником:1) майна, переданого йому учасниками товариства у власність як вклад до статутного (складеного) капіталу; 2) продукції, виробленої товариством у результаті господарської діяльності; 3) одержаних доходів; 4) іншого майна, набутого на підставах, що не заборонені законом.

Згідно зі ст. 116 ЦК України учасники господарського товариства мають право у порядку, встановленому установчим документом товариства та законом: 1) брати участь в управлінні товариством у порядку, визначеному в установчому документі, крім випадків, встановлених законом; 2) брати участь у розподілі прибутку товариства і одержувати його частину (дивіденди); 3) вийти у встановленому порядку з товариства; 4) здійснити відчуження часток у статутному (складеному) капіталі товариства, цінних паперів, що засвідчують участь у товаристві, у порядку, встановленому законом; 5) одержувати інформацію про діяльність товариства у порядку, встановленому установчим документом. Учасники господарського товариства можуть також мати інші права, встановлені установчим документом товариства та законом.

Отже, за приписами вищезазначених норм, юридична особа, зокрема і акціонерне товариство, є суб`єктом цивільно-правових відносин та має ознаку майнової відокремленості. Це, окрім іншого означає, що маи?но та зобов`язання юридичної особи існують відокремлено від маи?на та зобов`язань як і?і? учасників, акціонерів, так і інших юридичних та фізичних осіб.

Суд приходить до висновку, що доводи позивача, що внаслідок демонтажу належної ВАТ завод "Агромаш" будівлі йому завдано шкоди, є необґрунтованими, оскільки наявність у позивача корпоративних прав у акціонерному товаристві не підтверджує те, що він є власником належного товариству майна.

Майно акціонерного товариства є відокремленим від майна його акціонерів.

Вступати у цивільно-правові відносини від імені юридичної особи мають право її органи, які діють відповідно до установчих документів та закону.

Якщо ВАТ завод "Агромаш" буде вважати, що йому завдано шкоди, воно має право звернутися до суду за захистом своїх прав.

Позивачем ОСОБА_1 правом на звернення до суду від імені ВАТ завод "Агромаш" не наділений, товариство до участі у справі не залучено.

Крім того, відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Отже, для застосування такої міри цивільно-правової відповідальності, як відшкодування шкоди, необхідною є наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками, вини. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає.

Позивач ОСОБА_1 просить стягнути з відповідачів на його користь кошти, в рахунок відшкодування заподіяної йому шкоди, як акціонеру ВАТ завод "Агромаш", оскільки рішення Олександрійської міської ради №1423 від 15.08.2014 стосується його майнових прав.

Належних та допустимих доказів того, що внаслідок протиправних дій відповідачів фізичних осіб ОСОБА_2 і ОСОБА_4 позивачу заподіяно шкоду, суду не надано.

Рішення про демонтаж прибудови до будівлі приймала Олександрійська міська рада, а не особисто відповідачі.

З огляду на викладене в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 необхідно відмовити за безпідставністю.

Керуючись ст.ст. 374,375,376,381-384 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 08 травня 2019 року скасувати та ухвалити нове рішення.

В задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про відшкодування майнової шкоди відмовити.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту постанови в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду у випадках передбачених ст.389 ЦПК України.

Повний текст постанови складено 12.07.2019.

Головуючий суддя С.І.Мурашко

Судді А.М.Головань

О.Л.Карпенко