Справа № 211/699/15-ц
Провадження № 2/211/164/19
У Х В А Л А
про витребування доказів
10 липня 2019 року Довгинцівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області, у складі:
головуючого судді - Ніколенко Д.М.,
за участю секретаря судового засідання - Гулько А.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кривому Розі в порядку спрощеного позовного провадження клопотання третьої особи ОСОБА_1 про витребування доказів у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 . треті особи ОСОБА_5 . ОСОБА_6 , ОСОБА_1 , про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя. визнання права власності на майно та визнання частки у спільній сумісній власності,, -
Позивач ОСОБА_2 звернулася до суду з вказаним позовом до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , який в ході розгляду справи уточнила та просить суд визнати договір дарування. укладений 28.08.2004 р. між ОСОБА_4 та ОСОБА_3 удаваним правочином та застосувати до нього положення договору купівлі-продажу; визначити на іі ім`я 1/2 частину двокімнатної квартири АДРЕСА_1 та визнати за нею право власності на 1/2 частину вказаної квартири; визначити на іі ім`я 1/8 частку нежитлової будівлі АДРЕСА_2 , визнавши за нею право власності на вказану частку. В обґрунтування уточненого позову в редакції від 16.02.2015 р. (а.с. 22-23) зазначила, що 10 березня 1994 року між нею та ОСОБА_3 було укладено шлюб, з моменту укладення якого вони проживали у його батьків. Оскільки коштів на придбання власного житла вони не мали, батько чоловіка, відповідач ОСОБА_4 , запропонував їм угоду: він придбає їм квартиру, а вони згодом сплатять йому за неї кошти, на що вони погодились. Одразу після придбання квартири АДРЕСА_1 , вони зареєструвались за її адресою та почали користуватись нею, до 2004 року всі зароблені ними кошти відкладали та передавали ОСОБА_4 на виконання їх з ним домовленості. Також нею були передані останньому навіть ті кошти, які належали їй особисто від продажу нерухомості у Молдові. Після того, як вони виплатили ОСОБА_4 всі кошти за квартиру, виникла необхідність переоформити її на їх з ОСОБА_3 імена, однак на той час вона не мала паспорту громадянки України, тому 28 серпня 2004 року ОСОБА_4 переоформив спірну квартиру лише на імя ОСОБА_3 , уклавши договір дарування. Вважає вказаний договір удаваним, оскільки укладений він з метою приховання реального договору купівлі-продажу спірної квартири. Крім того, вони з ОСОБА_3 набули також у спільну сумісну власність й інше майно. 04.10.2012 р. між ТзОВ «Лад» та ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_3 був укладений нотаріально посвідчений договір купівлі-продажу від 12.09.2012 р., за яким ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_3 набули у спільну часткову власність нежитлову будівлю АДРЕСА_2 , у частках: ОСОБА_5 набув право на 1/2 частку, ОСОБА_7 набула у власність 1/4 частку, ОСОБА_3 набув у власність 1/4 частку. Таким чином поділу підлягає 1/4 частка вказаної нежитлової будівлі. З метою захисту свої прав, оскільки квартира та нежитлове приміщення придбані нею з чоловіком в період шлюбу, просить задовольнити заявлені вимоги.
До суду надійшло клопотання третьої особи ОСОБА_1 про витребування з Державного нотаріального архіву в Дніпропетровській області нотаріальної справи щодо укладення та оформлення договору дарування 28 серпня 2004 року, посвідченого державним нотаріусом Четвертої криворізької державної нотаріальної контори Артеменко Л.М., з метою огляду у суді та перевірки обставин укладення оспорюваного договору,письмового підтвердження наміру та волевиявлення сторін правочину, роз`яснення їм нотаріусом правових норм, попередження про наслідки укладення договору, тощо.
Згідно частин першої, другої статті 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. У клопотанні повинно бути зазначено: який доказ витребовується; обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.
Згідно статті 8 Закону України «Про нотаріат» нотаріальна таємниця - сукупність відомостей, отриманих під час вчинення нотаріальної дії або звернення до нотаріуса заінтересованої особи, в тому числі про особу, її майно, особисті майнові та немайнові права і обов`язки тощо.
Довідки про вчинені нотаріальні дії та інші документи надаються нотаріусом протягом десяти робочих днів на обґрунтовану письмову вимогу суду, прокуратури, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування у зв`язку з кримінальним провадженням, цивільними, господарськими, адміністративними справами, справами про адміністративні правопорушення, що знаходяться в провадженні цих органів, з обов`язковим зазначенням номера справи та прикладенням гербової печатки відповідного органу.
Враховуючи, що однією із засад судочинства, регламентованих пунктом 4 частини третьої статті 129 Конституції України, є змагальність сторін та свобода в наданні ними до суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, приймаючи до уваги що у третьої особи є складнощі в наданні доказів, які мають суттєве значення для правильного вирішення спору, та враховуючи предмет спору, суд вважає необхідним клопотання про витребування доказів задовольнити.
Згідно частини шостої статті 84 ЦПК України, будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду.
На підставі викладеного та керуючись ст. 84 ЦПК України, суд -
Клопотання третьої особи ОСОБА_1 задовольнити.
Роз`яснити про наслідки неподання доказів, викладені в частинах 7-9 статті 84 ЦПК України, відповідно до яких особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали. У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Д.М.Ніколенко