Постанова

Іменем України

26 червня 2019 року

м. Київ

справа № 285/2506/16-ц

провадження № 61-20969св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого -Ступак О. В. (суддя-доповідач)
суддів:Гулейкова І. Ю., Погрібного С. О., Олійник А. С., Усика Г. І.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - Публічне акціонерне товариство «Енергопостачальна компанія «Житомиробленерго»,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області від 27 березня 2017 року у складі судді Савицької Л. Й. та ухвалу Апеляційного суду Житомирської області від 15 травня 2017 року у складі колегії суддів: Микитюк О. Ю., Талько О. Б., Шевчук А. М.,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог та рішень судів

У вересні 2016 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом Публічного акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія «Житомиробленерго» (далі - ПАТ «ЕК «Житомиробленерго») про зобов`язання вчинити дії та відшкодування моральної шкоди.

Свої вимоги позивач обґрунтовував тим, що у травні 2014 року відповідачем проводилися роботи з реконструкції електромережі із заміни вводів із неізольованих ліній на ізольований самоутриманий привід до його будинку. Під час виконання цих робіт відповідачем натягнуті проводи лінії електропередач, при цьому не враховані технічні можливості його будинку, у результаті чого виникли тріщини у цегляній кладці фронтону будинку та штукатурці, що призвело до просідання самої будівлі. Відповідач у добровільному порядку відмовився усунути завдані пошкодження. Крім цього, у зв`язку з ситуацією, що сталася, він пережив душевні страждання та йому заподіяно моральну шкоду, розмір відшкодування якої складає 5 000,00 грн.

Із урахуванням уточнених позовних вимоги, позивач просив зобов`язати ПАТ «ЕК «Житомиробленерго» відремонтувати фронтон його будинку, пошкоджений внаслідок реконструкції лінії електропередач, за власний рахунок, до 01 червня 2017 року; зобов`язати відповідача здійснити роботи з прибирання його двору від сміття, яке залишено відповідачем після ремонтних робіт; стягнути на його користь 5 000,00 грн на відшкодування моральної шкоди.

Рішенням Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області від 27 березня 2017 року у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

Рішення суду першої інстанції мотивоване тим, що відповідач надав належні та допустимі докази на підтвердження того, що пошкодження будинку позивача сталося не з його вини, довів відсутність причинно-наслідкового зв`язку між завданою шкодою та дійми працівників відповідача.

Ухвалою Апеляційного суду Житомирської області від 15 травня 2017 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 відхилено. Рішення Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області від 27 березня 2017 року залишено без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції мотивована тим, що позивач не надав суду належних та допустимих доказів, які підтверджують протиправність дій відповідача, причинний зв`язок між протиправними діями і шкодою, вину у заподіянні шкоди.

Короткий зміст та узагальнюючі доводи касаційної скарги, позиції інших учасників

У червні 2017 року ОСОБА_1 подав до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ касаційну скаргу на рішення Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області від 27 березня 2017 року та ухвалу Апеляційного суду Житомирської області від 15 травня 2017 року, в якій, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просив суд скасувати рішення судів попередніх інстанції та ухвалити нове рішення про задоволення позову.

Касаційна скарга мотивована тим, що протиправними діями працівників ПАТ «ЕК «Житомиробленерго» пошкоджено фронтон будинку позивача, на ремонт якого згідно з кошторисної документації необхідні кошти у розмірі 7 234,00 грн. Причино-наслідковий зв`язок між протиправними діями відповідача та завданою позивачеві шкодою у вигляді пошкодження будинку підтверджується актом обстеження будинку, складеного депутатом міської ради від 30 травня 2017 року.

У серпні 2017 року від ПрАТ «ЕК «Житомиробленерго», яке є правонаступником ПАТ «ЕК «Житомиробленерго» надійшли заперечення на касаційну скаргу ОСОБА_1 , уяких заявник просить відхилити указану касаційну скаргу та залишити без змін рішення судів попередніх інстанцій, посилаючись на те, що касаційна скарга є необґрунтованою і такою, що не підлягає задоволенню.

Рух справи у суді касаційної інстанції

Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03 липня 2017 року відкрито касаційне провадження, витребувана цивільна справа та надано строк на подання заперечення на касаційну скаргу.

Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 06 листопада 2017 року справу призначено до судового розгляду.

15 грудня 2017 року набрав чинності Закон України від 03 жовтня 2017 року «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів», за яким судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд (стаття 388 ЦПК України).

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до підпункту 4 пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України касаційні скарги (подання) на судові рішення у цивільних справах, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, передаються до Касаційного цивільного суду та розглядаються спочатку за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

У травні 2018 року вказану справу разом із матеріалами касаційного провадження передано до Верховного Суду.

Згідно з частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим (частина перша статті 263 ЦПК України).

Частиною першою статті 400 ЦПК України передбачено, що під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Позиція Верховного Суду

Вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи касаційної скарги, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що касаційна скарга ОСОБА_1 не підлягає задоволенню із таких підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 є власником житлового будинку 1968 року забудови, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 . ОСОБА_1 на договірних умовах користується електричною енергією. У травні 2014 року ПАТ «ЕК «Житомиробленерго» проводив роботи щодо реконструкції ліній електропередач, замінював двопровідні неізольовані лінії на ізольований самоутримний провід, який закріплений на тих самих гаках у фронтоні будинку. У грудні 2014 року ОСОБА_1 звернувся до ПАТ «ЕК «Житомиробленерго» щодо пошкодження стіни будинку під час вказаних робіт. Згідно з актом, складеним працівниками Новоград-Волинського РЕМ 12 лютого 2015 року, монтаж вводу не є причиною розтріскування штукатурки, тріщин у цегляній стіні та зрушень дерев`яного бруса. ОСОБА_1 , не погодившись із висновком комісії, виклав в акті свої застереження.

Нормативно-правове обґрунтування

Відповідно до частини першої статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Згідно з частиною першою статті 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

Для покладення відповідальності на заподіювача шкоди необхідною є наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками, вини. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає.

За змістом статі 60 ЦПК України 2004 року кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно із практикою Європейського суду з прав людини за своєю природою змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і відповідно - правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно призводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, - із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Висновок судів попередніх інстанцій про відмову у задоволенні позову є правильним, оскільки за встановленими обставинами справи, в діях відповідача не вбачається наявності складу цивільного правопорушення. Позивачем не надано належних та допустимих доказів на підтвердження того, що пошкодження будинку сталося внаслідок протиправних дій відповідача, не довів причино-наслідкового зв`язку між діями відповідача та заподіяною шкодою, у зв`язку із чим вимоги щодо зобов`язання відповідача відремонтувати фронтон будинку, здійснити роботи з прибирання його двору від сміття, відшкодувати моральну шкоду є необґрунтованими.

Посилання заявника у касаційній скарзі на акт обстеження будинку депутатом міської ради від 30 травня 2017 року є безпідставними, оскільки із матеріалів справи вбачається, що позивач не посилався на вказаний акт під час розгляду справи у судах першої та апеляційної інстанцій, тоді як подання нових доказів до суду касаційної інстанції не допускається. В силу вимог статті 400 ЦПК України суд касаційної інстанції не можевстановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що небули встановлені в рішеннічи відкинуті ним, вирішуватипитання про достовірністьабо недостовірність того чиіншого доказу, проперевагу одних доказівнад іншими.

Інші доводи касаційної скарги не спростовують висновків судів попередніх інстанцій та не свідчать про неправильне застосування судами норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Розглядаючи спір, який виник між сторонами у справі, суди попередніх інстанцій правильно визначилися з характером спірних правовідносин та нормами матеріального права, які підлягають застосуванню, повно та всебічно дослідили наявні у справі докази і дали їм належну оцінку, правильно встановили обставини справи, внаслідок чого ухвалили законні й обґрунтовані судові рішення, які відповідають вимогам матеріального та процесуального права.

Викладене дає підстави для висновку, що касаційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення судів попередніх інстанцій - без змін із підстав, передбачених статтею 410 ЦПК України.

Керуючись статтями 409, 410, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області від 27 березня 2017 року та ухвалу Апеляційного суду Житомирської області від 15 травня 2017 року залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції є остаточною і оскарженню не підлягає.

ГоловуючийО. В. Ступак

Судді:І. Ю. Гулейков

А. С. Олійник

С. О. Погрібний

Г. І. Усик