Єдиний унікальний номер: 382/331/19
Провадження № 2/448/446/19
Р І Ш Е Н Н Я

І м е н е м У к р а ї н и

04.07.2019 року Мостиський районний суд Львівської області в складі:

головуючого судді Кічака Ю.В.,

з участю секретаря судового засідання Шегинської Л.М.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м.Мостиська цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду із зазначеним позовом, покликаючись на те, що 13.10.2016р. між нею та відповідачем ОСОБА_2 було укладено шлюб, який зареєстрований у виконавчому комітеті Гостинцівської сільської ради Мостиського району Львівської області, про що зроблено актовий запис №3. Від даного шлюбу в сторін дітей немає.

Зазначає, що спільне життя з відповідачем ОСОБА_2 не склалося через різні погляди на сімейне життя та сімейні обов`язки.

Стверджує, що з червня 2018р. не підтримують з відповідачем подружніх відносин та не ведуть спільного господарства. Вважає, що примирення між ними неможливе, а збереження шлюбу, який існує лише формально, суперечитиме їх інтересам.

З огляду на наведені обставини, просить суд розірвати шлюб між нею, позивачкою ОСОБА_1 , та відповідачем ОСОБА_2 . Крім того, просить відновити їй дошлюбне прізвище « ОСОБА_3 ».

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, однак в матеріалах справи наявна її письмова заява, в якій така зазначає, що позовні вимоги підтримує та просить суд розглядати справу у її відсутності.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, однак подав письмову заяву, в якій вказав, що позов визнає та згідний на розірвання шлюбу з позивачкою. Просить суд розглядати справу у його відсутності.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши подані документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, суд приходить до наступного висновку.

Згідно ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч.3 ст.12 цього Кодексу, кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

У ч.4 ст.206 ЦПК України зазначено, що у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Сторони з 13.10.2016р. перебувають у шлюбі, який зареєстрований у виконавчому комітеті Гостинцівської сільської ради Мостиського району Львівської області, про що зроблено актовий запис №3. Від даного шлюбу в сторін дітей немає.

Судом встановлено, що між сторонами склались неприязні відносини через різні погляди на сімейне життя та сімейні обов`язки, між ними відсутнє взаєморозуміння.

Окрім цього, встановлено, що сімейно-шлюбні відносини між подружжям не підтримуються протягом тривалого часу, вони не бажають зберегти шлюб, позивач на розірванні шлюбу наполягає, відповідач проти розірвання шлюбу не заперечує.

Вказані обставини підтверджуються: свідоцтвом про шлюб між сторонами серії НОМЕР_1 від 13.10.2016 року, копіями паспортів сторін по справі та іншими матеріалами справи.

Статтею 17 Закону України від 23 лютого 2006 року №3477-IV «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року та практику Європейського Суду з прав людини як джерело прав.

Крім цього, статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, закріплено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

У пункті 84 рішення Європейського суду з прав людини по справі «Валліанатос та інші проти Греції» від 07.11.2013 року (Заяви №№29381/09 та 32684/09) передбачено: «Суд наголошує на принципах, встановлених у його практиці. Мета захисту родини у її традиційному сенсі є доволі абстрактною і для її реалізації може використовуватися широкий спектр конкретних заходів… Також, з огляду на те, що Конвенція є «живим» документом, який слід тлумачити у світлі умов сьогодення…, держава при виборі засобів, покликаних забезпечувати захист сім`ї та повагу до сімейного життя, як цього вимагає стаття 8, обов`язково має брати до уваги зміни, що відбуваються у суспільстві і у ставленні до соціальних питань, цивільного стану і міжособистісних стосунків, включаючи той факт, що не існує лише одного шляху чи лише одного вибору, коли йдеться про те, як вести сімейне або приватне життя».

Згідно до п.10 Постанови Пленуму Верховного Суду України №11 від 21.12.2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.

Зважаючи на принципи рівноправності жінки і чоловіка, закон вимагає, щоб згода на одруження була взаємною. Принцип добровільності шлюбу є чинним не лише на стадії його реєстрації, а і під час знаходження в шлюбі, що зумовлює можливість добровільного розірвання шлюбу, про що записано в статті 16 Конвенції «Про дискримінацію жінок» в ч.1 підпункту «с», «однакові права і обов`язки під час шлюбу і після його розірвання». Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово «союз» підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер.

Відповідно до ст.112 СК України суд ухвалює рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження сім`ї суперечитиме інтересам одного з них.

Згідно зі ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка.

Відповідно до ч.3 ст.105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду.

Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя (ст.110 СК України).

Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України суд ухвалює рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них.

Таким чином, виходячи з фактичних взаємин подружжя, дійсних причин позову про розірвання шлюбу, беручи до уваги відсутність у сторін дітей, суд вважає, що позов обґрунтований, розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка, примирення між сторонами неможливе, їхня сім`я розпалася остаточно, позивач не виявила бажання примиритись та наполягала на розірванні шлюбу, а відповідач не заперечує проти розірвання такого, подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б інтересам сторін, після розірвання шлюбу не будуть порушені їхні особисті та майнові права, що має істотне значення, а тому шлюб між сторонами необхідно розірвати.

Згідно ч.2 ст. 114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Згідно з ч.3 ст. 115 СК України, документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Щодо вимоги позивачки ОСОБА_1 про відновлення їй дошлюбного прізвища, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

З свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 , виданого сторонам по справі 13.10.2016 року Гостинцівською сільською радою Мостиського району Львівської області, вбачається, що дружина після реєстрації шлюбу змінила дошлюбне прізвище « ОСОБА_3 » на прізвище чоловіка - « ОСОБА_4 ».

Відповідно до ст.113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Отже, враховуючи те, що позивачка ОСОБА_1 заявила про зміну свого прізвища на дошлюбне, то після розірвання шлюбу їй слід відновити дошлюбне прізвище « ОСОБА_3 ».

Судом встановлено, що позивачкою ОСОБА_1 при поданні позову до суду сплачено судовий збір у сумі 768 грн. 40 коп.

У відповідності до вимог ст.ст.141, 142 ЦПК України, оскільки відповідач визнав позов до початку розгляду справи по суті, тому позивачу слід повернути з державного бюджету 50 відсотків судового збору, що були сплачені нею при подачі позову до суду, тобто 384,20 грн., а іншу частину сплаченого позивачкою та документально підтвердженого судового збору в розмірі 384,20 грн. стягнути з відповідача ОСОБА_2

Керуючись ст.ст.12, 13, 76-81, 141-142, ч.3 ст.200, ч.4 ст.206, ст.ст.258, 259, 264, 265, 268 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_5 та ОСОБА_2 , зареєстрований 13 жовтня 2016 року у виконавчому комітеті Гостинцівської сільської ради Мостиського району Львівської області, про що зроблено актовий запис №3.

Після розірвання шлюбу позивачці ОСОБА_6 відновити дошлюбне прізвище « ОСОБА_3 ».

Повернути ОСОБА_6 з Державного бюджету України 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову згідно квитанції №0.0..1 від 21.02.2019р. (платник: ОСОБА_6 , банк платника: Приватбанк, отримувач: УК у м.Яготин/22030101, банк отримувача: Казначейство України, код отримувача 37341116, код банку отримувача: 899998, рах.№ НОМЕР_2 ), що становить 384 (триста вісімдесят чотири) грн. 20 коп.

Стягнути з ОСОБА_2 в користь ОСОБА_1 384 (триста вісімдесят чотири) грн. 20 коп. сплаченого нею судового збору.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Львівського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Шлюб припиняється у день набрання законної сили рішенням суду, яке є документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу.

Копію рішення, після набрання ним законної сили, надіслати до Мостиського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Львівській області для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Відомості про учасників справи:

Позивач - ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_3 , уродженка, жителька та зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідач - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_4 , уродженець, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_2 .

Суддя Ю.В.Кічак

Рішення суду набрало законної сили «__»________________20__ р.

Суддя Ю.В.Кічак