Провадження № 2/520/4366/19
Київський районний суд м. Одеси в складі:
головуючого - судді Калініченко Л.В.,
при секретарі - Кириковій О.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі цивільну справу за позовною заявою
про визначення додаткового строку
для подання заяви про прийняття спадщини,
Позивач - ОСОБА_1 29.05.2019 року звернулась до Київського районного суду міста Одеси з позовом до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, в якому просить суд визначити їй - ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном в чотири місяця з часу набрання рішенням суду законної сили.
В обґрунтування заявлених позовних вимог позивачка посилається на те, що вона є дочкою ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
На час життя, ОСОБА_3 належала на праві власності 1/3 частка житлового будинку АДРЕСА_1 .
Після смерті батька, залишилась спадщина, яка складається з вищевказаного нерухомого майна.
Спадкоємцями до майна померлого ОСОБА_3 , є вона та онук померлого - ОСОБА_2 , який в свою чергу належним чином у встановлений законом строк звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини.
Як стверджує позивачка, вона у травні 2019 року звернулась до Третьої Одеської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , однак її було повідомлено, що нею пропущено шестимісячний строк на подання заяви про прийняття спадщини та роз`яснено її право на звернення до суду з відповідним позовом.
Позивачка стверджує, що неї було пропущено строк з поважних причин, оскільки інформацію про смерть рідного батька, вона дуже боляче перенесла, що виражалось, як у фізичному, так і психологічному аспекті, у зв`язку з чим вона була вимушена тривалий час проходити медичне лікування.
Бажаючі прийняти спадщину, а також з метою захисту своїх майнових прав, позивачка вимушена звернутись до суду з цим позовом.
Відповідно до автоматизованої системи документообігу цивільну справу було розподілено судді Калініченко Л.В.
Ухвалою судді Київського районного суду міста Одеси від 03.06.2019 року прийнято вказану позовну заяву до розгляду, відкрито провадження по справі в порядку загального позовного провадження та призначено дату, час і місце проведення підготовчого судового засідання.
Разом із пред`явленим позовом до суду позивачем було надано до суду клопотання про витребування доказів, в якому позивач просила суд витребувати належним чином завірену копію спадкової справи, заведеної до майна ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , яке було задоволено ухвалою Київського районного суду міста Одеси від 03 червня 2019 року.
07 червня 2019 року до суду, на виконання вказаної ухвали суду, надійшли з Київської державної нотаріальної контори у місті Одесі належним чином завірена копія спадкової справи №173/2018 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .
Ухвалою Київського районного суду міста Одеси від 20 червня 2019 року підготовче провадження по справі закрито та призначено справу до розгляду у відкритому судовому засіданні на 08 липня 2019 року о 10 годині 30 хвилин.
У судове засідання призначене на 08 липня 2019 року позивач по справі не з`явилась, про дату, час і місце проведення якого повідомлена належним чином, однак 20 червня 2019 року представник позивача надала до суду заяву про підтримання заявлених позовних вимог, в якій одночасно просила суд провести розгляд справи за її відсутності.
Згідно з ч. 3 ст.211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.
Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання 08 липня 2019 року не з`явився, про дату, час і місце проведення якого повідомлений належним чином, що підтверджується наступними обставинами.
Відповідно до п.2 ч.7 ст.128 ЦПК України, у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.
Частиною 3 та частиною 4 ст. 130 ЦПК України передбачено, що якщо особу, якій адресовано судову повістку, не виявлено в місці проживання, повістку під розписку вручають будь-кому з повнолітніх членів сім`ї, які проживають разом з нею. У такому випадку особа, якій адресовано повістку, вважається належним чином повідомленою про час, дату і місце судового засідання, вчинення іншої процесуальної дії. У разі відсутності адресата (будь-кого з повнолітніх членів його сім`ї) особа, яка доставляє судову повістку, негайно повертає її до суду з поміткою про причини невручення.
Згідно з відповіддю відділу адресно-довідкової роботи ГУДМС України в Одеській області, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , знятий з реєстрації з адреси: АДРЕСА_3 , станом на 05.06.2019 року зареєстрованим чи знятим з реєстрації в місті Одесі та Одеській області не значиться.
Частиною 11 статті 128 ЦПК України передбачено, що відповідач, третя особа, свідок, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, а також заінтересована особа у справах про видачу обмежувального припису викликаються до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів, а у разі розгляду справи про видачу обмежувального припису - не пізніше 24 годин до дати відповідного судового засідання.
Оскільки відповідач по справізареєстрованим чи знятим з реєстрації в місті Одесі та Одеській області не значиться, судом здійснювався виклик ОСОБА_2 шляхом опублікування оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України.
Відповідно до ч. 11 ст. 128 ЦПК України, з опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи.
З урахуванням вищевикладеного, суд встановив, що відповідач ОСОБА_2 не з`явився у судове засідання, будучи належним чином повідомленим про дату, час і місце його проведення.
Також, 01 липня 2019 року до суду надійшла заява від представника відповідача ОСОБА_2 - ОСОБА_4 про розгляд справи за його відсутності, в якій представник зазначив, що вимоги ОСОБА_1 визнає в повному обсязі.
Згідно з ч. 2 ст. 282 ЦПК України, розгляд справи і ухвалення рішення проводяться за правилами загального чи спрощеного позовного провадження з особливостями, встановленими цією главою.
Відповідно до ч. 8 ст. 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
З урахуванням викладеного, судом було ухвалено провести розгляд справи за відсутності сторін по справі та у відповідності до ст.ст. 280, 281 ЦПК України, Київським районним судом м. Одеси була постановлена ухвала про заочний розгляд справи.
Дослідивши, вивчивши та проаналізувавши матеріали справи, суд вважає, що позов ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.
Також, судом встановлено, що ОСОБА_1 є матір`ю ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 .
Отже судом встановлено, що позивачка ОСОБА_1 є дочкою ОСОБА_3 , та матір`ю відповідача - ОСОБА_2 .
ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 , виданого 25.03.2018 року Одеським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Одеській області, актовий запис №3278.
Після смерті ОСОБА_3 , відкрилась спадщина на 1/3 частку житлового будинку АДРЕСА_1 , яка належала померлому на праві власності на підставі договору купівлі-продажу від 09 квітня 1971 року, посвідченого державним нотаріусом Третьої Одеської державної нотаріальної контори Сободаш З .П ., зареєстрований в реєстрі за №2-5269. Право власності на вказану частку будинку померлим було зареєстровано в КП «Міжміське бюро технічної інвентаризації» 10.10.1972 року за №545 на стр.74, кн.156, що підтверджується відповідним записом на зворотній сторінці договору.
Таким чином, судовим розглядом встановлено, що позивач - ОСОБА_1 є спадкоємцем першої черги за законом до майна померлого ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .
На виконання вимог ухвали суду про витребування доказів від 03.06.2019 року, Київська державна нотаріальна контора у місті Одеса надіслала на адресу суду завірену належним чином копію спадкової справи №173/2018, заведену 16.11.2018 року до майна ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .
З вказаної копії спадкової справи вбачається, що після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , з заявою про прийняття спадщини звернувся ОСОБА_2 , якому державним нотаріусом Київської державної нотаріальної контори у місті Одесі листом від 20.11.2018 року за вих. №835/02-14 було повідомлено про необхідність з`явитись до державного нотаріуса та надати в нотаріальну контору відповідний перелік документів, а також сплатити усі необхідні витрати, пов`язані з видачею свідоцтва про право на спадщину.
Інші дії, ОСОБА_2 з приводу отримання свідоцтва про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , не вчинялись, в матеріалах спадкової справи та в матеріалах цивільної справи, відсутні.
Також, як стверджує позивачка, вона у травні 2019 року звернулась до Київської державної нотаріальної контори у місті Одесіз заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , однак її було повідомлено, що нею пропущено шестимісячний строк на подання заяви про прийняття спадщини та роз`яснено її право на звернення до суду з відповідним позовом, що стало підставою для звернення до суду з цим позовом.
Відповідно до змісту статей 1216, 1217 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
За правилами статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.
За правилами частини першої статті 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
Відповідно до статті 1269, частини першої статті 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Відповідно до статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.
У постанові Верховного Суду України від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17 зроблено висновок, що «право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними».
Отже, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд має досліджувати поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Оцінюючи доводи позивача про поважність причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини, судом встановлено, що дійсно ОСОБА_2 , після смерті батька ОСОБА_3 , померлого у березні 2018 року, перенесла емоційні переживання, за наслідком чого проходила медичне обстеження та лікування.
Так, у відповідності до виписки з медичної картки амбулаторного хворого за №12 від 28.05.2019 року за вих. №21, вбачається що ОСОБА_2 у період з 30.08.2018 року по 10.10.2018 року перебувала на амбулаторному лікуванні в Медичному центрі «Ваше здоров`я», з діагнозом: психічний та поведінковий розлад, депресія. Також зазначено, що під час звернення до медичного закладу, ОСОБА_2 посилалась на тривале погане самопочуття, з приводу чого вона звернулась до вказаної установи.
На підставі викладеного, судом встановлено, що позивач не подав своєчасно нотаріусу заяву про прийняття спадщини з особистих причин: душевні емоційні хвилювання перенесені через смерть батька, перебування на лікуванні, що суд розцінює, як важкі життєві обставини та поважні причини пропущення строку прийняття спадщини, з урахуванням того, що відповідач також визнав позовні вимоги.
Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. 81 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, враховуючи, також, визнання відповідачем позовних вимог, суд вважає за можливе визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити частково та визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини, терміном в три місяці, оскільки суд вважає, що зазначеного терміну достатньо для здійснення дій з подання заяви про прийняття спадщини.
Задовольняючи позов, суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними.
Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини підлягає задоволенню.
Згідно з ч.1, 2, 6 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Згідно ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Позивачем у позові не заявлено вимоги про відшкодування судових витрат, у зв`язку з чим у суду відсутні підстави для покладання цих витрат на відповідача.
На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 77, 81, 141, 206, 211, 263-265, 280-282, 352, 354 ЦПК України, п. 15.5 Перехідних положень Розділу ХІІІ ЦПК України, суд,
Позов ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_3 ) до ОСОБА_2 (останнє відоме місце проживання: АДРЕСА_3 ) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити частково.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_4 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , встановивши його тривалістю чотири календарних місяці з моменту набрання цим рішенням законної сили.
У задоволенні решти позовних вимог ОСОБА_1 - відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Рішення може бути оскаржено позивачем до Одеського апеляційного суду шляхом подання до Київського районного суду м. Одеси апеляційної скарги на рішення суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення суду складено - 08.07.2019 року.

Головуючий Калініченко Л. В.