Провадження № 2-зз/643/47/19
У Х В А Л А

05 липня 2019 року м. Харків

Московський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Логвінова А.О.,

за участю секретаря судового засідання Коцюбинської М.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом у цивільній справі

за позовом ОСОБА_2

до ОСОБА_1

про поділ спільного майна подружжя,-

В С Т А Н О В И В:

До Московського районного суду м. Харкова надійшла заява ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову, в якій останній просить скасувати арешт майна, накладений ухвалами Московського районного суду м. Харкова від 05.03.1998 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя, а саме з:

- боксу № 267 в АГК «Гігант», що розташований за адресою: м. Харків, пр. Тракторобудівників, 79-А;

- дому, гаражу та льоху в Садовому товаристві «Наладчик», що розташований в с. Введенка Чугуївського району Харківської області;

- квартири АДРЕСА_1 .

Позивач у судове засідання не з`явилась, про день, час та місце розгляду заяви повідомлялась належним чином. Через канцелярію суду подала заяву, в якій просила проводити розгляд питання щодо скасування заходів забезпечення позову за її відсутності. Також, зазначила, що не заперечує проти скасування арешту майна.

Відповідач у судове засідання не з`явився, про день, час та місце проведення судового засідання повідомлявся належним чином. Через канцелярію суду подав заяву, в якій підтримав заяву про скасування заходів забезпечення позову та просив розглядати її за його відсутності.

Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

За таких обставин, суд вважає можливим проводити судове засідання за відсутності не з`явившихся учасників судового процесу.

Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши заяву про скасування заходів забезпечення позову та матеріали спраив, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 3 ст. 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно ч. 1 ст. 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

У випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду.

З матеріалів справи судом встановлено, що в провадженні Московського районного суду м. Харкова знаходилась цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя.

Ухвалами Московського районного суду м. Харкова від 05.03.1998 року накладено арешт на:

- бокс № 267 в АГК «Гігант-2» та підсобне приміщення - льох, що розташовані за адресою: АДРЕСА_2 ;

- дім, гараж та льох в Садовому товаристві «Наладчик», що розташований в с. Введенка Чугуївського району Харківської області;

- квартиру АДРЕСА_1 ;

- автомобіль ВАЗ 21013, реєстраційний номер НОМЕР_1 .

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 12.10.2000 року затверджено мирову угоду, укладену між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 та викладену на окремому листі, згідно якого ОСОБА_2 відмовляється від позову та їй виділяється у власність льох № 140, що розташований в АГК «Гігант-2» за адресою: м. Харків, пр. Тракторобудівників, ОСОБА_1 виділяється у власність квартира АДРЕСА_1 , дачний будинок, гараж та льох в Садовому кооперативі «Наладчик», що розташований в с. Введенка Чугуївського району Харківської області, гаражний бокс № НОМЕР_2 в АГК «Гігант-2», що розташований по пр. Тракторобудівників у м. Харкові, ОСОБА_1 виплачує ОСОБА_2 грошову компенсацію в розмірі 10000,00 грн. Провадження по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя закрито.

З довідки Комунального підприємства «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» Харківської міської ради № 1063012 від 21.06.2019 року вбачається, що згідно інформації про власника станом на 31.12.2012 року згідно матеріалів інвентаризаційної справи, квартира АДРЕСА_1 , на праві приватної власності належить ОСОБА_1 . Також, до матеріалів інвентаризаційної справи додано ухвалу Московського районного суду м. Харкова від 05.03.1998 року, згідно якої накладено арешт на вищезазначену квартиру.

Відповідно до п. 9 Постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» заходи забезпечення позову можуть бути скасовані судом, який розглядає цивільну справу (частина третя статті 154 ЦПК). При цьому із заявою про скасування заходів забезпечення позову (накладення арешту на майно або грошові кошти) може звернутись лише особа, щодо якої такі заходи забезпечення позову вжито, тобто сторона у справі чи третя особа, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору (частина четверта статті 154 ЦПК). Інша особа, яка вважає, що майно, на яке було накладено арешт у порядку забезпечення позову, належить їй, а не стороні у справі, може звернутись до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту (стаття 60 Закону про виконавче провадження).

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Таким чином, вищевикладені обставини свідчать про те, що потреба в забезпеченні позову наразі відпала, підстав, які б перешкоджали скасуванню заходів забезпечення позову, вжитих ухвалами Московського районного суду м. Харкова від 05.03.1998 року суд не вбачає, у зв`язку з чим, з урахуванням принципу диспозитивності цивільного судочинства, заява ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову є обґрунтованою та підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись: ст.ст. 13, 158, 258-261, 351-355 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя - задовольнити.

Скасувати заходи забезпечення позову, вжиті ухвалами Московського районного суду м. Харкова від 05.03.1998 року по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя, а саме арешт майна:

- боксу № АДРЕСА_3 в АГК «Гігант», що розташований АДРЕСА_4 : м АДРЕСА_2 пр АДРЕСА_2 , АДРЕСА_2 ;

- дому, гаражу та льоху в Садовому товаристві «Наладчик», що розташований в с. Введенка Чугуївського району Харківської області;

- квартири АДРЕСА_1 .

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Суддя А.О. Логвінов