КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
провадження в апеляційній інстанції №06.07/824/133/2019
УХВАЛА

04 липня 2019 року м.Київ

Київський апеляційний суд в складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Поліщук Н.В., розглянувши питання про відвід колегії суддів у складі судді-доповідача Панченка М.М., Слюсар Т.А., Волошиної В.М., заявлений представником ОСОБА_1 - ОСОБА_2,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Київського апеляційного суду знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ПАТ "Банк Кредит Дніпро" про визнання правочину недійсним із апеляційною скаргою ПАТ "Банк Кредит Дніпро" на рішення Печерського районного суду міста Києва від 14 січня 2019 року.

Згідно із Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено склад колегії суддів для розгляду апеляційної скарги - Панченко М.М. (головуючий-суддя), Слюсар Т.А., Волошина ВМ.

В судовому засіданні 03 липня 2019 року представником позивача заявлено відвід складу колегії суддів з тих мотивів, що суд відмовив у задоволенні його клопотань про виклик свідків та витребування у банку документів, що на думку представника свідчить про упередженість складу суду.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 03 липня 2019 року відвід визнано необґрунтованим, питання про вирішення відводу передано іншому судді.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04 липня 2019 року визначено суддю Поліщук Н.В. для розгляду заяви про відвід.

Відповідно до ч.8 ст.40 ЦПК України суд вирішує питання про відвід колегії суддів без повідомлення учасників справи.

Відповідно до п.5 ст.36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

У Конвенції про захист прав і основних свобод людини передбачено, що кожна людина має право на справедливий і відкритий розгляд справи незалежним і безстороннім судом упродовж розумного строку, встановленого законом (п.1 ст.6 Конвенції).

Наявність безсторонності відповідно до п.1 ст.6 Конвенції має визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто те, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у конкретній справі. Згідно з об`єктивним критерієм визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад умови, за яких були б неможливі будь-які сумніви в його безсторонності. Об`єктивний критерій безсторонності означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Правосуддя повинно не тільки чинитись, повинно бути також видно, що воно чиниться. Важливим питанням є довіра, яку суду повинні вселяти в громадськість у демократичному суспільстві.

(Рішення ЄСПЛ від 09 листопада 2006 року у справі «Білуха проти України»)

Кожний суддя, стосовно якого існують будь-які сумніви щодо недостатньої неупередженості, повинен відмовитись від розгляду справи.

(Рішення ЄСПЛ у справі «Мікалефф проти Мальти»)

Відповідно до змісту положень ст.12 та ст.214 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість керує ходом судового процесу, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом, забезпечує додержання послідовності і порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками судового процесу їх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин справи, усуваючи із судового розгляду все, що не має істотного значення для вирішення справи.

Відповідно до ч.2 ст.258 ЦПК України клопотання та заяви осіб, які беруть участь у справі, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення або закриття провадження у справі, залишення заяви без розгляду, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал.

Згідно із ст.259 ЦПК України ухвали суду, які оформлюються окремим документом, постановляються в нарадчій кімнаті, інші ухвали суд може постановити, не виходячи до нарадчої кімнати. Ухвали суду, постановлені окремим документом, підписуються суддею (суддями) і приєднуються до справи. Ухвали, постановлені судом, не виходячи до нарадчої кімнати, заносяться до протоколу судового засідання.

Відповідно до ч.4 ст.36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Підстави заявленого відводу не зводяться до незгоди із процесуальними рішеннями складу суду, разом з тим, заявник убачає упередженість у діях суду у зв`язку із відмовою у задоволенні його клопотань.

З`ясувавши обставини відводу, суд не убачає обґрунтованих підстав уважати або припускати, що дії суду (складу колегії суддів) є такими, що ставлять під сумнів його неупередженість або об`єктивність.

Керуючись ст.ст. 36, 40 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про відвід колегії суддів у складі судді-доповідача Панченка М.М., Слюсар Т.А., Волошиної В.М. відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.В. Поліщук