Справа № 755/9826/19
У Х В А Л А

про прийняття позовної заяви до розгляду

та відкриття провадження у справі

"01" липня 2019 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Катющенко В.П., перевіривши виконання вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ), що діє в інтересах малолітнього ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 до ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_2 , АДРЕСА_2 ) про стягнення заборгованості по аліментам та неустойки (пені),-

В С Т А Н О В И В :

20 червня 2019 року до Дніпровського районного суду м. Києва надійшов позов ОСОБА_1 , що діє в інтересах малолітнього ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості по аліментам та неустойки (пені), який 21 червня 2019 року був переданий в провадження судді Катющенко В.П., у відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями,

Відповідно до заявлених позовних вимог, позивач просить суд: задовольнити позов, поданий в порядку ч. 2 ст. 257 СК України в інтересах малолітнього ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ; стягнути з ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 на користь малолітнього ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 заборгованість по сплаті аліментів станом на 21 вересня 2016 року у сумі - 40 808 гривень 84 копійки; стягнути з ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 на користь малолітнього ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 заборгованість по сплаті аліментів станом на 21 вересня 2016 року у сумі - 40 808 гривень 84 копійки; стягнути з ОСОБА_3 на користь малолітнього ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 витрати на правничу допомогу адвокатом, згідно розрахунку, який буде наданий за результатами розгляду справи.

Позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що ціна позову - 81 616,84 грн. визначена з суми заборгованості по аліментам станом на 21.09.2019 року - 40 808,42 грн., неустойки (пені) визначеної за період з 22.09.2019 року і по день подачі позовної заяви, яка не може перевищувати 100% заборгованості - 40 808,42 грн. ОСОБА_4 рідна донька ОСОБА_1 ОСОБА_1 є рідною бабусею малолітнього ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що надає їй право захищати права та законні інтереси онука у суді. 10 липня 2013 року Лівобережним відділом державної реєстрації шлюбів ГУЮ у м. Києві було укладено шлюб між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 Під час шлюбу у них народився син ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . З 17 липня 2014 року подружжя ОСОБА_4 припинили сумісне проживання і син - ОСОБА_2 залишився мешкати у АДРЕСА_3 разом з мамою, а ОСОБА_3 повернувся до м. Києва. Оскільки ОСОБА_3 в добровільному порядку не надавав допомоги на утримання сина і на її утримання, то ОСОБА_4 вимушена була звернутися з відповідним позовом до суду. Рішенням Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 24 листопада 2014 року з ОСОБА_3 були стягнуті аліменти на користь ОСОБА_4 на утримання сина - ј частини усіх видів заробітку (доходу) щомісячно, але не менше 30% встановленого законом прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 08.08.2014 року та до його повноліття, тобто до ІНФОРМАЦІЯ_4 , а також на її утримання у розмірі 1/6 частини всіх видів заробітку до досягнення сином трьох років. Рішенням від 25 лютого 2015 року Апеляційного суду Запорізької області апеляційна скарга ОСОБА_3 була задоволена частково. Рішення Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 24 листопада 2014 року по цій справі в частині стягнення аліментів на утримання позивача зменшено до 1/6 частини. В іншій частині рішення залишено без змін. Рішенням Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області за позовом ОСОБА_3 було розірвано шлюб між ним і ОСОБА_4 . Достовірно знаючи про судове рішення, яке н6абрало законної сили, за яким з нього були стягнуті періодичні платежі на користь ОСОБА_4 на утримання сина, ОСОБА_3 умисно не виконував свої обов`язки платника аліментів, не повідомляв про усі свої місця роботи, а також про їх зміну, а як тільки ОСОБА_4 ставало відомо про місце його роботи він відразу ж звільнявся, в результаті чого станом на 21.09.2016 року виникла заборгованість по аліментам на утримання ОСОБА_2 - 40 808,42 грн., За фактом умисного ухилення від сплати аліментів на утримання ОСОБА_2 внесені відомості до ЄРДР і провадиться досудове розслідування за ч. 1 ст. 164 КК України Дніпровським УП ГУНП України в м. Києві. ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_4 померла. Після її смерті ОСОБА_3 , всупереч дійсному місцю проживання ОСОБА_2 , від дня його народження і по день подачі цієї позовної заяви, надав недостовірні відомості про місце проживання дитини і зареєстрував онука за місцем свого проживання у м . Києві. Аліменти, одержані на дитину, є власністю того з батьків, на ім`я кого вони виплачуються, і мають використовуватися за цільовим призначенням. Неповнолітня дитина має право брати участь у розпорядженні аліментами, які одержані для її утримання. У разі смерті того з батьків, з яким проживала дитина, аліменти є власністю дитини. Однак, відповідач не виконує свої зобов`язання, не бажає визнати свій борг перед сином по сплаті аліментів за минулі роки, в добровільному порядку не сплачує кошти сину, заборгованість по аліментам за судовим рішенням, мотивуючи це тим, що виконавче провадження закрите після смерті ОСОБА_4 і тому він не повинен сплачувати заборгованість. Таким чином, відповідач зобов`язаний сплатити заборгованість по аліментам на користь ОСОБА_2 , яка виникла станом на 21.09.2016 року у сумі 40 808,42 грн. За розрахунками ОСОБА_1 за період з 22 вересня 2016 року по 14 червня 2019 року сума неустойки, яку відповідач зобов`язаний сплатити на користь ОСОБА_2 складає 257 093,04 грн. (40 808,42 грн/сума заборгованості по сплаті аліментів/ :100%)=408,08 грн/сума пені за кожний день прострочення/ x 630 днів/кількість днів прострочення). Оскільки сума неустойки (пені) перевищує 100% заборгованості, то стягненню підлягає - 40 808,42 грн, тобто 100% заборгованості. ОСОБА_4 за свого життя, а після її смерті ОСОБА_1 неодноразово пропонували відповідачу погасити заборгованість перед ОСОБА_2 по сплаті аліментів у позасудовому порядку, але він не бажає цього робити, ігноруючи права малолітньої дитини - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Вивчивши зміст позовної заяви та додатків до неї, приходжу до наступного.

У відповідності до вимог ч.6 ст. 187 Цивільного процесуального кодексу України, судом витребувана інформація про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача.

Позовна заява віднесена до предметної, суб`єктної, інстанційної та територіальної юрисдикції Дніпровського районного суду м. Києва.

Підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, відмови в відкритті провадження у справі, відсутні.

При цьому, суддя враховує положення ч. ч. 3-4 ст. 274 ЦПК України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження, та з огляду на викладене вважає, що дана справа підпадає під ознаки малозначної справи та не віднесена до категорії справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження. Обставини справи, що згідно частини третьої статті 274 ЦПК України, мають значення для вирішення питання про можливість розгляду справи в порядку спрощеного провадження, також свідчать про наявність підстав для розгляду цієї справи в спрощеному порядку, тому суддя приходить до висновку про те, що справа підлягає розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, оскільки відповідно до положень ч. 6 ст. 19 ЦПК України даний спір є малозначним.

За таких обставин, враховуючи вимоги ч. 1 ст. 274, ч. 5 ст. 279 Цивільного процесуального кодексу України, суддя приходить до висновку, що вказана справа підлягає розгляду в порядку спрощеного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 187, 261, 274-279, 353 ЦПК України, суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Відкрити провадження у справі за позовом ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ), що діє в інтересах малолітнього ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 до ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_2 , АДРЕСА_2 ) про стягнення заборгованості по аліментам та неустойки (пені).

Розгляд справи проводити за правилами спрощеного провадження, без повідомлення сторін.

Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач може подати в строк, що не перевищує п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі, а позивач - не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

Не пізніше п`ятиденного строку відповідач має право подати заяву із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження. У разі неподання у встановлений судом строк яких, відповідач має право ініціювати перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження лише у випадку, якщо доведе, що пропустив строк з поважних причин.

Не пізніше п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження, копії позовної заяви та додатків до неї, відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частини третьої - п`ятої ст. 178 Цивільного процесуального кодексу України, в якій позивач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених відповідачем у відзиві заперечень і мотиви їх визнання або відхилення.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам частини третьої - п`ятої ст.178 ЦПК України, в якому відповідач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотиви їх визнання або відхилення.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву) є їхнім правом. У разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі інтернет http://court.gov.ua/sud2604.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Дніпровський районний суд міста Києва у зв`язку з порушенням правил підсудності протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

У відповідності до п.п. 15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а саме Дніпровський районний суд м. Києва.

Суддя: