КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

12 липня 2019 року Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Савченка С.І., розглянувши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на заочне рішення Деснянського районного суду міста Києва від 15 квітня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 в особі законного представника ОСОБА_4 , треті особи: ОСОБА_4 , Служба у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації про визнання особи такою, що втратила право користуванням жилим приміщенням ,-

ВСТАНОВИВ:

Не погодившись з вказаним заочним рішенням, 29 червня 2019 року засобами поштового зв`язку ОСОБА_1 та ОСОБА_2 подали апеляційну скаргуз пропуском тридцятиденного строку на апеляційне оскарження, встановленим ч.1 ст.354 ЦПК України.

В апеляційній сказі скаржники порушують питання про поновлення строку на апеляційне оскарження з посиланням на поважність причин його пропущення, а саме на обставини, що в судовому засіданні під час оголошення рішення суду присутніми не були, повне судове рішення отримано засобами поштового зв`язку 30 травня 2019 року. Апеляційну скаргу подано в межах тридцятиденного строку на апеляційне оскарження з моменту отримання повного судового рішення.

Згідно ч.2 ст.354 ЦПК України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Згідно із ч.1 ст.127 ЦПК України суд за заявоюучасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Вивчивши матеріали подані до суду, суддя приходить до висновку, що причини пропуску скаржниками ОСОБА_1 та ОСОБА_2 строку на апеляційне оскарження, зазначені в апеляційній скарзі, можуть бути визнані поважними.

Враховуючи наведене, строки апеляційного оскарження рішення суду підлягають поновленню, оскільки вони пропущені скаржниками з поважних причин.

В решті за формою і змістом апеляційнаскарга відповідає вимогам ст.356 ЦПК України.

Дотримання вимог та наявність документів щодо сплати судового збору перевірено.

На підставі наведеного та керуючись ст. ст.127,354,356,359 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Поновити ОСОБА_1 , ОСОБА_2 строк на апеляційне оскарження заочного рішення Деснянського районного суду міста Києва від 15 квітня 2019 року.

Відкрити апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на заочне рішення Деснянського районного суду міста Києва від 15 квітня 2019 року.

Зупинити дію заочного рішення Деснянського районного суду міста Києва від 15 квітня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 в особі законного представника ОСОБА_4 , треті особи: ОСОБА_4 , Служба у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації про визнання особи такою, що втратила право користуванням жилим приміщенням.

В порядку підготовки справи до апеляційного розгляду, надіслати особам, які беруть участь у справі, копію ухвали про відкриття апеляційного провадження разом з копією апеляційної скарги.

Надати учасникам справи строк п`ять днів з дня отримання копії ухвали, протягом якого може бути поданий відзив у письмовій формі на апеляційну скаргу.

Згідно ч.4 ст.360 ЦПК України до відзиву необхідно додати докази надсилання (надання) копій відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи.

Відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Київського апеляційного суду Савченко С.І.