Справа № 749/38/19
Номер провадження 2/749/108/19
"02" липня 2019 р. м.Сновськ
Щорський районний суд Чернігівської області в складі:
головуючого-судді Шаповал З.О.
при секретарі Михалевич М.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Сновськ цивільну справу №749/38/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Сновської територіальної громади в особі Сновської міської ради Сновського району Чернігівської області про виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності,-
Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з цивільним позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Сновської територіальної громади в особі Сновської міської ради Сновського району Чернігівської області про виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності.
Вимоги мотивовані тим, що позивач є власником 5/11 частин житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, що знаходиться у АДРЕСА_1 . Іншим співвласниками житлового будинку по АДРЕСА_1 є відповідачі, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , яка померла, спадщину після її смерті ніхто не прийняв, а тому відповідачем замість неї є Сновська територіальна громада в особі Сновської міської ради Сновського району Чернігівської області. На час спадкування позивачем 5/11 частки будинку АДРЕСА_1 іншої частки 6/11 фактично не існувало, оскільки остання була розібрана, як така, що не придатна для проживання та не підлягає ремонту, а тому є аварійна.
У судове засідання позивач не з`явилась, в позовній заяві просить розгляд справи провести без її участі та за участю її представника.
Представник позивача в судове засідання не з`явилась, до суду наддала заву про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги підтримує та наполягає на їх задоволенні.
Відповідач ОСОБА_3 в судовому засіданні відсутня, надала заяву про розгляд справи без її участі, проти позову не заперечує.
Представник Сновської міської ради Лагута М.А. в судове засідання не з`явилась до суду наддала заяву про розгляд справи у її відсутності. Позовні вимоги визнає.
Дослідивши матеріали справи, повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються заявлені вимоги у їх сукупності та взаємозв`язку, об`єктивно оцінивши усі наявні докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення заяви по суті, суд, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
В судовому засіданні встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_5 , який був зареєстрований та постійно проживав в АДРЕСА_1 . Після його смерті відкрилася спадщина, яка складається з 5/11 часток житлового будинку з відповідною часткою господарських будівель і споруд і знаходиться за адресою АДРЕСА_1 . Цю спадщину він фактично прийняв після смерті своєї матері ОСОБА_6 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , але юридично не оформив (а.с.11,12).
Позивач у встановленому законом порядку прийняла та оформила спадщину і на даний час є власником 5/11 частин житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, що знаходиться у АДРЕСА_1 , що підтверджується свідоцтвом про право на спадщину за законом від 25.10.2017 року та витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 25.10.2017 року №101471620 (а.с. 12, 13).
Іншим співвласниками житлового будинку по АДРЕСА_1 відповідно до інформаційної довідки № 231 виданої ТОВ «Трудовий колектив Чернігівського міжміського бюро технічної інвентаризації» є відповідачі, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 (а.с.16).
ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 . Спадщину після її смерті ніхто не прийняв, а тому відповідачем є Сновська територіальна громада в особі Сновської міської ради Сновського району Чернігівської області (а.с.14).
На час спадкування позивачем 5/11 частки будинку АДРЕСА_1 іншої частки 6/11 фактично не існувало, що підтверджується виготовленим на ім`я позивача технічним паспортом станом на 23.08.2017 року, який виготовлений лише на 5/11 частину будинку 52,9 кв. м., (а.с.17-19), технічним паспортом станом на 08.12.1988 року (а.с.23-25), листом Сновської міської ради Сновського району Чернігівської області за № 04-12/2599 від 24.10.2018 року (а.с.30), в якому зазначено, що комісією з обстеження житлових умов Сновської міської ради встановлено, що 6/11 частин (загальною площею 34.6 кв. м. ) в АДРЕСА_2 . АДРЕСА_1 демонтовано, а інша частина 5/11 (загальною площею 52,9 кв. м.) вказаного будинку належить мені на праві свідоцтва про право на спадщину від 25.10.2017 року, актом № 45 від 07.12.2018 року в якому також вказано, що дійсно частина будинку загальною площею 34.6 кв. м. по АДРЕСА_1 , що складає 6/11 частин, демонтовано.
Відповідно до ч.1 ст.364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності.
Згідно ч.2 ст.358 ЦК України кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації.
Відповідно до абз. 1 п. 6 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок» від 4 жовтня 1991 року (з подальшими змінами та доповненнями), при вирішенні справ про виділ в натурі часток жилого будинку, що є спільною частковою власністю, судам належить мати на увазі, що це можливо, якщо кожній із сторін може бути виділено відокремлену частину будинку з самостійним виходом (квартиру). Виділ також може мати місце при наявності технічної можливості переобладнати приміщення в ізольовані квартири.
Крім того, в абз.4 п. 7 та п. 8 Постанови «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок», Пленум Верховного суду України роз`яснив, що при поділі жилого будинку суд зобов`язаний зазначити в рішенні, яка відокремлена частина будинку конкретно виділяється і яку частку в будинку вона складає, а також, які підсобні будівлі передаються власнику. Різні господарські будівлі (літні кухні, сараї тощо) є підсобними будівлями і складають з будинком одне ціле.
З технічного паспорту на спірний житловий будинок вбачається, що спірна частина будинку площею 52,9 кв. м. (5/11 частки спірного будинку) становить відокремлену частину будинку (ізольовану квартиру) з самостійним входом та комунікаціями, а тому може бути виділена позивачу як окремий об`єкт нерухомого майна.
Відповідно до ст. 364 ЦК України співвласник має право на виділ в натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. У разі виділу у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності припиняється. Така особа набуває право на виділене майно, і у випадку встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації.
У відповідності до ч. ст. 367 ЦК України, майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється.
Отже, наведені вище норми гарантують кожному із співвласників право на поділ (виділ) в натурі того майна, яке знаходиться у їх спільній частковій власності і після здійснення якого, право спільної власності припиняється, кожен із співвласників набуває право особистої приватної власності на майно, що утворюється в результаті його поділу (виділу), і зміст якого проявляється, перш за все, у здійсненні правомочності щодо володіння, користування та розпорядження майном за своєю волею, на власний розсуд, незалежно від волі інших осіб.
З положення ч.1 та ч.3 ст. 367 ЦК України вбачається, що поділ в натурі майна, яке перебуває у спільній частковій власності, може бути здійснено за домовленістю між співвласниками, шляхом укладання договору про поділ нерухомого майна, який повинен бути вчинений у письмовій формі з обов`язковим його нотаріальним посвідченням учасниками правочину.
Проте, в тому випадку, якщо один із співвласників виявив бажання, не залежно від його мотивів, здійснити поділ у натурі майна, що перебуває у спільній частковій власності, однак інший співвласник перешкоджає йому в реалізації такого права будь-яким шляхом, що унеможливлює досягнення домовленості між ними щодо укладання договору про поділ нерухомого майна, такий співвласник має право на звернення до суду з відповідним позовом про поділ (виділ) спільного майна в натурі і таке право підлягає судовому захисту.
Такі висновки ґрунтуються на положенні ст. ст. 15, 16, 364 ЦК України та відповідно до яких кожній особі гарантується право на захист свого права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, шляхом звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способом захисту цивільного права та інтересу може бути визнання права або застосування інших способів захисту, встановлених законом, зокрема поділу (виділу) в натурі майна, що є у спільній частковій власності.
Оскільки після виділу частки зі спільного нерухомого майна в порядку статті 364 ЦК України право спільної часткової власності припиняється, то при виділі частки зі спільного нерухомого майна власнику, що виділяється, та власнику (власникам), що залишаються, має бути виділена окрема площа, яка повинна бути ізольованою від приміщення іншого (інших) співвласників, мати окремий вихід, окрему систему життєзабезпечення (водопостачання, водовідведення, опалення тощо), тобто складати окремий об`єкт нерухомого майна в розумінні ст.181 ЦК України.
Порядок проведення робіт з поділу, виділу та розрахунку часток жилих будинків, будівель, споруд, іншого нерухомого майна при підготовці проектних документів щодо можливості проведення цих робіт визначається Інструкцією щодо проведення поділу, виділу та розрахунку часток об`єктів нерухомого майна, затвердженої наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 18.06.2007 року N 55. Так, згідно з пунктами 1.2, 2.1, 2.4 цієї Інструкції поділ об`єкта нерухомого майна (виділ частки) на окремі самостійні об`єкти нерухомого майна здійснюються відповідно до законодавства на підставі висновку щодо технічної можливості такого поділу (виділу) з дотриманням чинних будівельних норм та з наданням кожному об`єкту поштової адреси.
Як вбачається з матеріалів справи інша частина 6/11 частки будинку АДРЕСА_1 фактично не існує, оскільки демонтована, як така, що не придатна для проживання та не підлягає ремонту, а тому є аварійною та несла загрозу частині будинку ОСОБА_6
Враховуючи те, що спірна частина будинку площею 52,9 кв. м. (5/11 частки спірного будинку) становить відокремлену частину будинку (ізольовану квартиру) з самостійним входом та комунікаціями, суд приходить до висновку про необхідність задоволення вимог позивача про виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності.
Суд звертає увагу, що необхідності зазначення в судовому рішенні про набуття виділеної позивачеві частки, яка перебувала в спільній частковій власності, статусу окремого об`єкту нерухомого майна є недоречним, оскільки воно стає таким в силу приписів ч.3 ст.364 ЦК України і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації.
На підставі вище викладеного та керуючись ст.ст. 3, 10, 11, 15, 59, 60, 88, 212, 213, 214, 215, ЦПК України, -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Сновської територіальної громади в особі Сновської міської ради Сновського району Чернігівської області про виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності задовольнити.
Виділити в натурі у приватну власність ОСОБА_1 в рахунок 5/11 частин з житлового будинку з відповідною часткою господарських будівель і споруд, розташованого за адресою АДРЕСА_1 , як окремий та цілий індивідуально визначений об`єкт нерухомого майна, який підлягає державній реєстрації, приміщення в житловому будинку під літ. А-1, а саме: 1-1 коридор площею 4,9 кв.м.; 1-2 кухню площею 6,3 кв.м.; 1-3 житлову кімнату площею 18,0 кв.м.; 1-4 житлову кімнату площею 6,1 кв.м.; 1-5 житлову кімнату площею 5,3 кв.м.; тамбур площею 1,9 кв.м. під літ. а2-1; сіни площею 7,3 кв.м. під літ. а1-1; комору площею 3,1 кв.м. під лі.т а4-1; погріб під літ. а3-1 загальною площею 52,9 кв.м., житловою площею 29,4 кв.м. та господарські будівлі і споруди: погріб під літ. Д-1, сарай під літ. Г-1; сарай під літ. г1-1; гараж під літ. г-1; колодязь під літ. Ж-1, припинивши право спільної часткової власності ОСОБА_1 на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, який розташований за адресою АДРЕСА_1 .
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його (проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку протягом тридцяти днів з дня її складення шляхом подачі апеляційної скарги до Чернігівського апеляційного суду через Щорський районний суд Чернігівської області.

Суддя З.О.Шаповал