ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-з/753/49/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"01" липня 2019 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Заставенко М.О., розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову,

В С Т А Н О В И В:

27.06.2019 ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про вжиття заходів забезпечення майбутнього позову про визнання договору купівлі- продажу квартири недійсним та скасування рішення та запису про державну реєстрацію речових прав на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 укладеному між ТОВ «ФК «Дніпрофінансгруп» та ОСОБА_2 , шляхом заборони ТОВ «ФК «Дніпрофінансгруп», ОСОБА_2 , іншим особам, крім заявника встановлювати, змінювати, демонтувати замки на вхідних дверях та вхідні двері у квартирі АДРЕСА_2 ; заборонити суб`єктам реєстраційних дій, у тому числі, але не виключно: державним реєстраторам, нотаріусам усіх нотаріальних округів та іншим суб`єктам, що вчиняють реєстраційні дії з нерухомим майном, будь-яким іншим способам, наділеним функціями державного реєстратора, вчиняти дії, пов`язані з державною реєстрацією права власності, та вносити відповідні записи до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно щодо нерухомого майна, а саме квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

На обґрунтування заяви послався на те, що ОСОБА_2 , будучи власником вищевказаної квартири на підставі оспорюваної реєстрації, має право розпоряджатися нею, в тому числі відчужити будь-яким третім особам, що унеможливить реальне виконання рішення суду. Заява містить посилання на те, що в провадженні судів є справи за позовом ОСОБА_1 до ТОВ «ФК «Дніпрофінансгруп» про скасування державної реєстрації права власності, а також про скасування рішення та державної реєстраційного запису державного реєстратора про право власності та визнання дій протиправними; за позовом ТОВ «ФК «Дніпрофінансгруп» до ОСОБА_1 про позбавлення права користування спірним житлом, але не зважаючи на це ТОВ «ФК «Дніпрофінансгруп» здійснило відчуження квартири, а новий власник вживає заходів щодо проникнення в квартиру, яка є єдиним житлом заявника та його родини.

За правилами ч. 1 ст. 153 ЦПК України суд проводить розгляд заяви про забезпечення позову без повідомлення учасників справи.

Вивчивши матеріали цивільної справи, суд вважає заяву частково обґрунтованою з таких підстав.

Згідно з положеннями ч. 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно ст. 150 ЦПК України позов забезпечується: 1) накладенням арешту на майно та ( або ) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; 2) забороною вчиняти певні дії; 3) встановленням обов`язку вчинити певні дії; 4) забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання; 5) зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту; 6) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку; 7) передачею речі, яка є предметом спору, на зберігання іншим особам, які не мають інтересу в результаті вирішення спору; 8) зупиненням митного оформлення товарів чи предметів; 9) арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; 10) іншими заходами, необхідними для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів, якщо такий захист або поновлення не забезпечуються заходами, зазначеними у пунктах 1-9 цієї частини.

Суд може застосувати кілька видів забезпечення позову.

Відповідно до свідоцтва про право власності від 06.05.2008 квартири за адресою: АДРЕСА_1 належала ОСОБА_1 .

Згідно з даними інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна:

07.02.2018 державний реєстратор КП «Центр державної реєстрації» м.Київ Мельник Д.С. зареєстрував право власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 за ТОВ «ФК «Дніпрофінансгруп» на підставі іпотечного договору та договору про відступлення права вимоги за іпотечним договором;

03.04.2019 приватний нотаріус Бочкарьова А.В. Київського міського нотаріального округу зареєстрував право власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 за ОСОБА_2 на підставі договору купівлі-продажу від 03.04.2019.

Відповідно до витягу з ЄРДР за заявою ОСОБА_1 внесені відомості, щодо вчинення кримінального правопорушення, за обставинами, що 24.06.2019 невстановлені особи замінили замки та встановили охорону в квартирі за адресою: АДРЕСА_1 в якій проживає ОСОБА_1 та викрали гроші.

Отже зважаючи на вищенаведене суд вважає обґрунтованими доводи представника позивача щодо існування ризику відчуження вищевказаної квартири відповідачем на користь третіх осіб, що може істотно ускладнити виконання рішення суду або ефективний захід у разі повного або часткового задоволення позову.

Ураховуючи конкретні обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги, підстави і предмет позову, суд вважає належними і достатніми заходами забезпечення позову арешт квартири та заборону вчинення будь-яких дій щодо розпорядження нею.

Проте, в частині вирішення решти вимог заяви про забезпечення позову, а саме: шляхом заборони ТОВ «ФК «Дніпрофінансгруп», ОСОБА_2 , іншим особам, крім заявника встановлювати, змінювати, демонтувати замки на вхідних дверях та вхідні двері у квартирі АДРЕСА_2 суд вважає за необхідне зазначите наступне.

Так, відповідно до п. 2 ч. 1 та ч. 3 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується, зокрема, забороною вчиняти певні дії. Види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Одним із критеріїв обґрунтованості заяви є наявність причинного зв`язку між конкретним видом забезпечення позову, про який йдеться у відповідній заяві, та наслідком у формі потенційної загрози виконанню рішення суду.

Пленум Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» №9 від 22 грудня 2006 року у п.п. 4, 5, 6 роз`яснив, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову, з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. При встановленні зазначеної відповідності слід враховувати, що вжиті заходи не повинні перешкоджати господарській діяльності юридичної особи або фізичної особи, яка здійснює таку діяльність і зареєстрована відповідно до закону як підприємець. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів. Наприклад, обмеження можливості господарюючого суб`єкта користуватися та розпоряджатися власним майном іноді призводить до незворотних наслідків. Суд не повинен вживати таких заходів забезпечення позову, які пов`язані із втручанням у внутрішню діяльність господарських товариств.

Відтак, інші заявлені способи забезпечення позову не ґрунтується на положеннях закону, суттєво обмежують правомочності власника і неспівмірні заявленим вимогам, а тому підстав для їх застосування суд не вбачає.

Керуючись статтями 149, 150, 153, 154 258 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Заяву представника позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову задовольнити частково.

Заборонити суб`єктам реєстраційних дій вчиняти дії, пов`язані з державною реєстрацією права власності та вносити відповідні записи до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно щодо квартири за адресою: АДРЕСА_1 , яка належить на праві власності ОСОБА_2 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000.

В решті вимог відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею, однак може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Суддя М.О.Заставенко