Ухвала

01 липня 2019 року

місто Київ

справа № 644/6755/17

провадження № 61-8757ск19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Погрібного С. О. розглянув заяву ОСОБА_1 та голови Первинної профспілкової організації Всеукраїнської профспілки «Захист справедливості» працівників Харківського національного академічного театру опери та балету ім. М. В. Лисенка Бурлакової Ольги Олександрівни про відвід судді-доповідача Білоконь О. В. від участі у розгляді справи за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Харківський Національний академічний театр опери та балету ім. М. В. Лисенка», третя особа - Первинна профспілкова організація Всеукраїнської профспілки «Захист справедливості» працівників Харківського національного академічного театру опери та балету ім. М. В. Лисенка, про поновлення на роботі та стягнення середньої заробітної плати за час вимушеного прогулу, за касаційною скаргою ОСОБА_1 та голови Первинної профспілкової організації Всеукраїнської профспілки «Захист справедливості» працівників Харківського національного академічного театру опери та балету ім. М. В. Лисенка Бурлакової Ольги Олександрівни на рішення Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 22 жовтня 2018 року та постанову Харківського апеляційного суду від 12 березня 2019 року,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 та голова Первинної профспілкової організації Всеукраїнської профспілки «Захист справедливості» працівників Харківського національного академічного театру опери та балету ім. М. В. Лисенка Бурлакова О. О. 26 квітня 2019 року звернулись до Верховного Суду із касаційною скаргою на зазначені судові рішення.

Ухвалою Верховного Суду від 23 травня 2019 року касаційну скаргу залишено без руху та надано заявникам строк для усунення недоліків до 21 червня 2019 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У червні 2019 року до суду касаційної інстанції від ОСОБА_1 та голови Первинної профспілкової організації Всеукраїнської профспілки «Захист справедливості» працівників Харківського національного академічного театру опери та балету ім. М. В. Лисенка Бурлакової О. О. надійшло клопотання про відвід судді-доповідача Білоконь О. В., яке обґрунтовується тим, що в ухвалі про залишення касаційної скарги без руху суддя помилково застосувала норму права, яка застосовується під час розгляду справ в господарських судах, та пропонувала голові Первинної профспілкової організації Всеукраїнської профспілки «Захист справедливості» працівників Харківського національного академічного театру опери та балету ім. М. В. Лисенка Бурлаковій О. О. сплатити судовий збір у розмірі 1 280, 00 грн.

Ухвалою Верховного Суду від 26 червня 2019 року клопотання ОСОБА_1 та голови Первинної профспілкової організації Всеукраїнської профспілки «Захист справедливості» працівників Харківського національного академічного театру опери та балету ім. М. В. Лисенка Бурлакової О. О. про відвід судді-доповідача Білоконь О. В. від участі у розгляді справи за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Харківський Національний академічний театр опери та балету ім. М. В. Лисенка», третя особа - Первинна профспілкова організація Всеукраїнської профспілки «Захист справедливості» працівників Харківського національного академічного театру опери та балету ім. М. В. Лисенка, про поновлення на роботі та стягнення середньої заробітної плати за час вимушеного прогулу, за касаційною скаргою ОСОБА_1 та голови Первинної профспілкової організації Всеукраїнської профспілки «Захист справедливості» працівників Харківського національного академічного театру опери та балету ім. М. В. Лисенка Бурлакової О. О. на рішення Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 22 жовтня 2018 року та постанову Харківського апеляційного суду від 12 березня 2019 року визнано необґрунтованим.

Заяву про відвід судді-доповідача Білоконь О. В. передано для вирішення іншому судді.

На виконання вимог частини третьої статті 40 ЦПК України заяву про відвід судді-доповідача Білоконь О. В. передано судді Верховного Суду Погрібному С. О. в порядку, встановленому частиною першою статті 33 ЦПК України.

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Згідно з частиною четвертою статті 36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

У частині четвертій статті 10 ЦПК України і статті 17 Закону України

«Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України (далі - Конвенція), та практику Європейського суду з прав людини

(далі - ЄСПЛ) як джерело права.

У рішенні ЄСПЛ у справі «Білуха проти України» (№ 33949/02, § 49-52, від 09 листопада 2006 року) зазначено, що наявність безсторонності відповідно до пункту першого статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. Стосовно об`єктивного критерію, то це означає, що під час вирішення того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Верховний Суд, оцінюючи наявність обґрунтованих підстав для відводу за суб`єктивним критерієм, дійшов переконання про відсутність підстави стверджувати, що суддя Білоконь О. В. виявляє особисту упередженість. Презумпція особистої неупередженості судді діє, допоки не з`являться докази на користь протилежного.

За об`єктивним критерієм необхідно встановити, чи існують факти, які можна встановити та які можуть ставити під сумнів безсторонність судді. Вирішальним при цьому є те, чи можуть бути побоювання учасників справи щодо відсутності безсторонності у певного судді об`єктивно виправдані.

Той факт, що суддя Верховного Суду Білоконь О. В. постановила ухвалу про залишення касаційної скарги ОСОБА_1 та голови Первинної профспілкової організації Всеукраїнської профспілки «Захист справедливості» працівників Харківського національного академічного театру опери та балету ім. М. В. Лисенка Бурлакової О. О. без руху не дає достатніх підстав для висновків про упередженість судді.

Аналіз змісту заяви про відвід судді Білоконь О. В. дає підстави для висновку, що в ній викладено незгоду зі змістом й мотивами ухвали Верховного Суду від 23 травня 2019 року, що не доводить існування об`єктивно обґрунтованих обставин, які викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді Білоконь О. В., а тому в задоволенні цієї заяви необхідно відмовити.

У такому висновку Верховний Суд керується тим, що необґрунтоване усунення судді від участі у розгляді певної справи є так само порушенням права на справедливий суд, як і незадоволення обґрунтованої заяви про відвід судді. Проте, у цій справі усі доводи заявника носять характер непідтверджених припущень, що не знайшли свого об`єктивного обґрунтування та розумного пояснення, що могло б бути добросовісно сприйняті та оцінені судом.

Суд оцінює обставини у справі за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому їх дослідженні.

Таким чином, незгода сторони з процесуальними рішеннями суду, що прийняте в межах його повноважень, не може слугувати підставою для його відводу та свідчити про наявність сумнівів в неупередженості його складу.

Керуючись статтями 36, 40 ЦПК України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 та голови Первинної профспілкової організації Всеукраїнської профспілки «Захист справедливості» працівників Харківського національного академічного театру опери та балету ім. М. В. Лисенка Бурлакової Ольги Олександрівни про відвід судді-доповідача Білоконь О. В. відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя С. О. Погрібний