Ухвала

26 червня 2019 року

м. Київ

справа № 756/3363/16-ц

провадження № 61-33097св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Ступак О. В. (суддя-доповідач), Гулейкова І. Ю., Усика Г. І.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідачі: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_4 на рішення Апеляційного суду міста Києва від 04 липня 2017 року у складі колегії суддів: Музичко С. Г., Волошиної В. М., Слюсар Т. А.,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог і рішень судів

У березні 2016 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про захист честі, гідності, ділової репутації та відшкодування моральної шкоди.

Свої вимоги обґрунтовував тим, що 17 лютого 2016 року на телеканалі «РАДА» у прямому ефірі народним депутатом України ОСОБА_3 проведений брифінг, учасником якого була ОСОБА_2 , на якому озвучено про нього стверджувальну інформацію, а саме: ОСОБА_1 завдав збитків державі на суму 3,5 мільйони гривень; неправомірно передав власність; захищав ввірений йому вищий навчальний заклад від «тітушок» під час революції Гідності; був відкликаний Верховною Радою України з дипломатичної робити за антиукраїнську діяльність; винищив студентські рухи тощо. Вважає, що відповідачами поширені відомості, які є недостовірними, не відповідають дійсності, а отже, принижують його честь і гідність, ганьблять ділову репутацію. Поширена відповідачами негативна недостовірна інформація порушує його особисті немайнові права. Інформація виражена у негативному упередженому ставленні до нього зі сторони осіб, які дивилися брифінг, проведений відповідачами. Крім того, подібними діями відповідачі охарактеризували його, як злочинця, як особу, що з легкістю порушує закон, не має високих моральних цінностей. У зв`язку з неправомірним поширенням ОСОБА_2 , ОСОБА_3 широкому колу осіб недостовірної негативної інформації він знаходиться у стані постійного нервового напруження та стресу. У нього різко знизилась працездатність, що, в свою чергу, негативно вплинуло на виконання його трудових обов`язків, а також стало причиною порушення функції сну.

Враховуючи викладене, ОСОБА_1 просив визнати наклепом дії відповідачів із поширення інформації про нього під час брифінгу 17 лютого 2016 року на телеканалі «РАДА» в прямому ефірі (початок 12:32) народним депутатом України ОСОБА_3 за участю ОСОБА_2 та зобов`язати відповідачів спростувати звинувачення, озвучені ними під час брифінгу у спосіб найбільш близький до способу їх озвучення, або через телеканал «РАДА» у прямому ефірі, або шляхом публікації офіційного вибачення перед позивачем у друкованих засобах масової інформації всеукраїнського масштабу не пізніше п`ятнадцяти днів із дня набрання рішення суду законної сили. Стягнути з відповідачів у рівних частинах моральну шкоду в розмірі 200 000,00 грн, витрати пов`язані зі спростуванням звинувачень поширених відповідачами під час брифінгу 17 лютого 2016 року покласти на відповідачів.

Рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 19 жовтня 2016 року позов ОСОБА_6 задоволено частково. Визнано недостовірною інформацією щодо ОСОБА_1 під час брифінгу 17 лютого 2016 року на телеканалі «РАДА» в прямому ефірі народним депутатом ОСОБА_3 за участю ОСОБА_2 Зобов`язано ОСОБА_2 та ОСОБА_3 спростувати недостовірну інформацію, озвучену ними під час брифінгу 17 лютого 2016 року у спосіб найбільш близький за способом їх озвучення, або через телеканал «РАДА» у прямому ефірі, або шляхом публікації офіційного вибачення перед ОСОБА_1 у друкованих засобах масової інформації не пізніше п`ятнадцять днів із дня набрання рішення суду законної сили. Стягнуто із ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 по 5 000,00 грн на відшкодування моральної шкоди. Вирішено питання розподілу судових витрат.

Задовольняючи частково позов, суд першої інстанції виходив із того, що інформація, яку поширили відповідачі, не відповідає дійсності та є недостовірною, оскільки вона не підтверджена відповідними доказами. При цьому, поширена інформація є доведеною до відома багатьох осіб.

Рішенням Апеляційного суду міста Києва від 04 липня 2017 року рішення суду першої інстанції скасовано та ухвалено нове рішення про відмову у задоволенні позову ОСОБА_1

Скасовуючи рішення суду першої інстанції, суд апеляційної інстанції виходив із того, що інформація, яку поширили відповідачі не підтверджена відповідними доказами, та є доведеною до відома багатьох осіб. Проте обраний спосіб порушеного немайнового права особи, шляхом визнання дій відповідачів наклепом, який визначений позивачем, не передбачений чинним законодавством.

Короткий зміст та узагальнюючі доводи касаційної скарги, позиції інших учасників

У липні 2017 року представник ОСОБА_1 - ОСОБА_4 подав до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ касаційну скаргу на рішення Апеляційного суду міста Києва від 04 липня 2017 року, в якій просить скасувати вказане судове рішення та залишити в силі рішення суду першої інстанції, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права. Вказує на те, що у зв`язку з широким розголосом вказаного брифінгу серед трудового колективу Національної музичної академії України імені П. І. Чайковського, ректором якої є ОСОБА_1 та музичної громадськості держави, 18 лютого 2016 року в приміщенні академії відбулося позачергове засідання Вченої ради, на якому обговорено брифінг відповідачів, за результатами якого ухвалено постанову Вченої ради з вимогами: провести Загальні збори трудового колективу обговоривши брифінг, звернутися до суду за захистом честі, гідності та ділової репутації ОСОБА_1 , а також відшкодування моральної шкоди. У рішенні суду першої інстанції відсутній обов`язок про примусове вибачення.

У серпні 2017 року представник ОСОБА_2 - ОСОБА_7 подав заперечення на касаційну скаргу, у яких вказав на те, що поняття образи та наклепу в чинному законодавстві України відсутнє. Органами досудового розслідування розслідуються кримінальні провадження щодо керівництва Національної музичної академії України ректором якої є ОСОБА_1 , за порушення трудового законодавства, пов`язаних із незаконним звільненням із посади народної артистки України ОСОБА_2 , що в принципі і стало підставою для переслідування її у вигляді позову про захист честі та гідності ОСОБА_8 . Брифінг відбувся в офіційному органі Верховної Ради України - на телеканалі «РАДА».

Рух справи у суді касаційної інстанції

Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 28 липня 2017 року відкрито касаційне провадження у справі та надано строк для подання заперечень на касаційну скаргу.

15 грудня 2017 року набрав чинності Закон України від 03 жовтня 2017 року «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів», за яким судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд (стаття 388 ЦПК України).

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до підпункту 4 пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України касаційні скарги (подання) на судові рішення у цивільних справах, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, передаються до Касаційного цивільного суду та розглядаються спочатку за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

У червні 2018 року зазначену справу передано до Верховного Суду.

Позиція Верховного Суду

Згідно із частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до частини п`ятої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції призначає справу до судового розгляду за відсутності підстав, встановлених частинами третьою, четвертою цієї статті. Справа призначається до судового розгляду, якщо хоча б один суддя із складу суду дійшов такого висновку. Про призначення справи до судового розгляду постановляється ухвала, яка підписується всім складом суду.

Виходячи з викладеного, зважаючи на те, що під час проведення попереднього розгляду справи не встановлено обставин, передбачених частинами третьою, четвертою статті 401 ЦПК України, суд вважає за необхідне призначити справу до судового розгляду.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Керуючись статтею 401 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про захист честі, гідності, ділової репутації та відшкодування моральної шкоди, за касаційною скаргою представника ОСОБА_1 - ОСОБА_4 на рішення Апеляційного суду міста Києва від 04 липня 2017 року призначити до судового розгляду колегією у складі п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:О. В. Ступак
І. Ю. Гулейков Г. І. Усик