Справа № 357/2585/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(ЗАОЧНЕ)

26 червня 2019 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Кошель Л. М. ,

при секретарі Вангородська О. С.,

за участі позивача ОСОБА_1 , представника третьої особи Махаринського Г.В.,

розглянувши в порядку спрощеного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Служба у справах дітей Білоцерківської міської ради, про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням,-

В С Т А Н О В И В :

Позивачка звернулась до суду з вказаним позовом, посилаючись на те, що вона є власником квартири АДРЕСА_1 . Відповідач по справі та його неповнолітній син зареєстровані у вказаному житловому приміщенні, але з 2010 року не проживають у ньому. У зв`язку з тим, що факт реєстрації відповідача та його неповнолітнього сина у вказаному приміщенні створює перешкоди власнику у здійсненні майнових прав, позивачка просила суд визнати відповідача та його неповнолітнього сина такими, що втратили право користування житловим приміщенням за вказаною адресою.

Позивачка ОСОБА_1 в судовому засіданні позовні вимоги підтримала.

Представник служби у справах дітей Білоцерківської міської ради Махаринський Г.В. позов визнав частково, надав суду рішення виконавчого комітету Білоцерківської міської ради Київської області про недоцільність визнання неповнолітнього ОСОБА_3 таким, що втратив право користування житловим приміщенням.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про розгляд справи був належним чином повідомлений, причини неявки суду не сповістив, відзиву на позовну заяву не подав.

Згідно ст. 280 ЦПК України суд вважає за можливе ухвалити заочне рішення по справі.

Заслухавши вступне слово позивача, пояснення представника третьої особи, з`ясувавши обставини справи, дослідивши докази та допитавши свідків, суд дійшов висновку, що позов обґрунтований і підлягає до задоволення з наступних підстав.

Статтею 12 ЦПК України передбачено, що учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом та кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до вимог ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

В судовому засіданні встановлено, що на праві приватної власності позивачці належить квартира АДРЕСА_1 , що підтверджується договором дарування серії ВВК № 534061 зареєстрованим в реєстрі за № 4-3928. За вказаною адресою зареєстровані позивачка ОСОБА_1 , її чоловік ОСОБА_4 , син ОСОБА_2 та онук неповнолітній ОСОБА_5 - ОСОБА_6 . /а.с. 7/.

З березня 2010 року відповідач та його неповнолітній син не проживають у спірному приміщенні, житло залишили з власної ініціативи, витрати на утримання житла відповідач не несе, їхні речі в квартирі відсутні. Добровільно знятися з реєстраційного обліку відповідач не бажає, чим створює суттєві перешкоди позивачці для здійснення її прав, як власника квартири. Аналогічні обставини підтвердили допитані в судовому засіданні свідки ОСОБА_7 та ОСОБА_8 .

Згідно зі ст.. 19 СК України при розгляді судом спорів щодо визнання дитини такою, що втратила право користування житловим приміщенням, обов`язковою є участь органу опіки та піклування, який подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору.

Встановлено, що на підставі подання служби у справах дітей, виконком Білоцерківської міської ради Київської області прийняв рішення про недоцільність визнання неповнолітнього ОСОБА_9 таким, що втратив право користування вказаною квартирою.

Вирішуючи спір по суті суд виходить з наступного.

Згідно ч. 1 ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується і розпоряджається належним йому майном на свій розсуд.

Нормою ст. 391 ЦК України передбачено, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійснення ним право користування та розпорядження своїм майном.

Відповідно до ч. 2 ст. 405 ЦК України, член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.

Згідно ст. 242 ЦК України, батьки є законними представниками своїх дітей. Це означає, що батьки вчиняють правочини, здійснюють усі юридичні дії від імені своїх дітей на підставі факту свого споріднення.

Стаття 160 СК України закріплює право батьків та їхніх дітей на визначення місця проживання дитини: «Місце проживання дитини, яка досягла десяти років, визначається за спільною згодою батьків та самої дитини». Порядок реалізації цього права визначені цивільним законодавством.

Так, відповідно до ч. 2 ст. 29 ЦК фізична особа, яка досягла чотирнадцяти років, вільно обирає собі місце проживання, за винятком обмежень, які встановлюються законом.

Таким чином, судом було встановлено, що відповідач ОСОБА_2 та його неповнолітній син ОСОБА_10 не проживають у спірному житловому приміщенні без поважних причин понад один рік, добровільно знятися з реєстраційного обліку відповідач не бажає, а тому їх слід визнати таким, що втратили право користування житловим приміщенням квартири АДРЕСА_1 .

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 29, 319, 391, 405 ЦК України та ст.ст. 12, 13, 76, 77, 259, 263-265, 280-282 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 задовольнити .

Визнати ОСОБА_2 / іпн НОМЕР_1 / та неповнолітнього ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такими, що втратили право користування житловим приміщенням квартири АДРЕСА_1 .

Заочне рішення може бути оскаржене позивачем до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача про перегляд заочного рішення, яку може бути подано до суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, воно може бути оскаржене в апеляційному порядку.

Повне рішення буде складено 27.06.2019 р.

СуддяЛ. М. Кошель