Справа № 278/1689/19
У Х В А Л А

Іменем України

08 липня 2019 року, суддя Житомирського районного суду Житомирської області Зубчук І.В. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Житомирського районного суду Житомирської області про відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої незаконними діями Житомирського районного суду, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до Житомирського районного суду Житомирської області, в якому просив стягнути з відповідача на його користь майнову шкоду в сумі 21000 грн. та моральну шкоду в сумі 500000 грн., завданої в результаті незаконних дій судді Житомирського районного суду Житомирської області.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суд приходить до наступного висновку.

Згідно із частиною першою статті 6 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, суди здійснюють правосуддя на основі Конституції і законів України та на засадах верховенства права.

Згідно із частиною першою статті 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» в зазначеній вище редакції судове рішення, яким закінчується розгляд справи в суді, ухвалюється іменем України. Таким чином, суддя виступає як посадова особа, уповноважена на виконання функцій держави, а не як приватна особа, до якої можна звернутися з позовом.

Відповідно до частини другої статті 124 Конституції України (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі.

Згідно із ст.4 ЦК України кожна особа має право на захист в суді свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства, зокрема, шляхом відшкодування шкоди.

Проте у позові, який подано, між позивачем та судом (суддею) зазначені правовідносини не виникли, тому такі справи не можуть бути підсудні судам загальної юрисдикції.

Відповідно до статті 125 Конституції України (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) в Україні діють місцеві, апеляційні, вищі спеціалізовані та Верховний Суд України.

Особи мають право оскаржити судове рішення до судів вищої інстанції в порядку та з підстав, визначених у процесуальному законодавстві.

Отже, чинне законодавство дає можливість особі повною мірою реалізувати своє право на оскарження судового рішення.

Законність процесуальних актів і дій (бездіяльності) суддів, вчинених при розгляді конкретної справи, не може перевірятися за межами передбаченого законом процесуального контролю.

Аналогічну позицію висловлено у пункті 57 Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів, де зазначено, що зміст конкретних судових рішень контролюється, насамперед, за допомогою процедур апеляції або перегляду рішень у національних судах та за допомогою права на звернення до Європейського суду з прав людини.

У Висновку №3 (2002) Консультативної ради європейських суддів зазначено, що судові помилки щодо юрисдикції чи процедури судового розгляду, у визначенні чи застосуванні закону, здійсненні оцінки свідчень повинні вирішуватися за допомогою апеляції; інші суддівські порушення, які неможливо виправити в такий спосіб (наприклад надмірне затримання вирішення справи), повинні вирішуватися щонайбільше поданням позову незадоволеної сторони проти держави.

За таких обставин, приходжу до висновку, що належним відповідачем у даному спорі може бути лише держава, а не суд (суддя), які діють від імені держави та виконують покладені на них державою функції правосуддя.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Ураховуючи наведене, вважаю за необхідне відмовити у відкритті провадження у справі в частині позовних вимог до Житомирського районного суду Житомирської області на підставі пункту 1 частини першої статті 186 ЦПК України, оскільки така позовна заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Керуючись ст.ст.186, 260, 353 ЦПК України, суддя,-

У Х В А Л И В :

Відмовити ОСОБА_1 у відкритті провадження за позовною заявою до Житомирського районного суду Житомирської області про відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої незаконними діями Житомирського районного суду.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя: І. В. Зубчук