19.06.2019 Справа № 756/5866/19
Справа № 756/5866/19
Провадження 2/756/4134/19
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 червня 2019 року Оболонський районний суд м. Києва у складі:

головуючого - судді Жука М.В.,

при секретарі Євфіменко К.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві в порядку спрощеного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Завод Маяк» про стягнення невиплаченої заробітної плати та середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні,-

в с т а н о в и в:

У квітні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Акціонерного товариства (далі - АТ) «Завод «Маяк» про стягнення невиплаченої заробітної плати та середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні.

В обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1 зазначає, що з 06.04.2009 року працював на посаді слюсаря на ПАТ «Завод «Маяк», з якої був звільнений 03.04.2019 року за власним бажанням. Проте при звільнені розрахунку з ним не проведено.

Оскільки у день звільнення з ним не проведено повного розрахунку по нарахованій але невиплаченій заробітній платі, ОСОБА_1 просить суд стягнути з АТ «Завод «Маяк» на його користь 42 593 грн. 72 коп. заборгованості по заробітній платі та середній заробіток за весь час затримки розрахунку при звільненні, починаючи з 03.03.2019 року та по день ухвалення рішення у справі.

Відповідач через свого представника надав відзив, у якому визнавав позовні вимоги щодо стягнення заборгованості по заробітній платі у розмірі 44 272 грн. 34 коп. та середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні. У частині витрат на правничу допомогу представник відповідача зазначив, що заявлена позивачем до стягнення сума витрат є значно завищеною та не відповідає реальним обставинам понесених витрат..

У судове засідання сторони не прибули, про день, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, від представника позивача надійшло клопотання про розгляд справи у його відсутність.

За таких обставин, справа підлягає розгляду на підставі наявних в ній доказів.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про задоволення позову, виходячи з наступного.

Судом установлено, що з 06.04.2009 року ОСОБА_1 прийнятий на роботу до ПАТ «Завод «Маяк» на посаду слюсаря, 03.04.2019 року звільнений за власним бажанням, відповідно до ст. 38 КЗпП України, що підтверджується записами у трудовій книжці позивача.

Відповідно до довідки АТ «Завод «Маяк» від 29.05.2019 року за № 635 станом на 29.05.2019 року, розмір невиплаченої заробітної плати ОСОБА_1 без урахування податків та інших обов`язкових платежів становить 44 272 грн. 34 коп.

За змістом ст.ст. 47, 115, 116 КЗпП України заробітна плата виплачується працівникам регулярно в робочі дні у строки, встановлені колективним договором або нормативним актом роботодавця, погодженим з виборним органом первинної профспілкової організації чи іншим уповноваженим на представництво трудовим колективом органом, але не рідше двох разів на місяць через проміжок часу, що не перевищує шістнадцяти календарних днів, та не пізніше семи днів після закінчення періоду, за який здійснюється виплата. Власник або уповноважений ним орган зобов`язаний в день звільнення провести з працівником розрахунок у строки, зазначені в статті 116 цього Кодексу. При звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, провадиться в день звільнення. Якщо працівник в день звільнення не працював, то зазначені суми мають бути виплачені не пізніше наступного дня після пред`явлення звільненим працівником вимоги про розрахунок.

Однак, в порушення вказаних положень КЗпП України підприємство не провело остаточний розрахунок з позивачем за виконану ним роботу, чим порушено його трудові права, які підлягають відновленню шляхом стягнення з АТ «Завод «Маяк» на користь ОСОБА_1 суми нарахованої, але не виплаченої заробітної плати.

Відповідно до ст. 43 Конституції України держава створює умови для повного здійснення громадянами права на працю, гарантує рівні можливості у виборі професії та роду трудової діяльності, реалізовує програми професійно-технічного навчання, підготовки і перепідготовки кадрів відповідно до суспільних потреб.

Статтею 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, закріплено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

В розумінні Європейського Суду з прав людини мирне володіння своїм майном включає не тільки "класичне" право власності, яке розглядається в Україні, а й до прикладу, виплати за трудовим договором та інші виплати.

Отже, відсутність коштів у роботодавця жодним чином не може слугувати поважною причиною невиплати працівникові всіх належних йому сум, а невиплата заробітної плати розцінюється Європейським судом з прав людини як порушення права на мирне володіння своїм майном.

Відповідно до ч. 1 ст. 117 КЗпП в разі невиплати з вини власника або уповноваженого ним органу належних звільненому працівникові сум у строки, зазначені в статті 116 цього Кодексу, при відсутності спору про їх розмір підприємство, установа, організація повинні виплатити працівникові його середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку.

Відповідно до ч. 2 ст. 233 КЗпП у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.

Як роз`яснено у п. 20 постанови Пленуму Верховного Суду України № 13 від 24.12.1999 року «Про практику застосування судами законодавства про оплату праці» установивши при розгляді справи про стягнення заробітної плати у зв`язку із затримкою розрахунку при звільненні, що працівникові не були виплачені належні йому від підприємства, установи, організації суми в день звільнення, коли ж він у цей день не був на роботі, - наступного дня після пред`явлення ним роботодавцеві вимог про розрахунок, суд на підставі ст. 117 КЗпП стягує на користь працівника середній заробіток за весь період затримки розрахунку, а при непроведенні його до розгляду справи - по день постановлення рішення, якщо роботодавець не доведе відсутності в цьому своєї вини. Сама по собі відсутність коштів у роботодавця не виключає його відповідальності.

Таким чином, суд приходить до висновку, що не проведення своєчасного розрахунку з позивачем саме по заробітній платі є порушенням статей 47 та 116 Кодексу, тому з відповідача має бути стягнутий середній заробіток за весь час затримки розрахунку належних до сплати сум по день постановлення рішення.

Відповідно до Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 року № 100, середньомісячна заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні 2 календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана відповідна виплата. Час, протягом якого працівники згідно з чинним законодавством або з інших поважних причин не працювали і за ними не зберігався заробіток або зберігався частково, виключається з розрахункового періоду.

Як вбачається зі змісту довідки ПАТ «Завод «Маяк» від 29.05.2019 року за № 637 розмір середньоденної заробітної плати ОСОБА_1 становив 500 грн. 98 коп.

Таким чином, заборгованість ПАТ «Завод «Маяк» розмір середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні ОСОБА_1 за період з 04.04.2019 року по 19.06.2019 року становить 26 050 грн. 96 коп. (52 робочих дні х 500 грн. 98 коп.).

Згідно з ч. 1 ст. 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

Відповідно до ч. 4, 5 ст. 137 ЦПК України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.

Прохання позивача відшкодувати витрати на правничу допомогу в розмірі 9 500 грн не підтверджені фактами реального надання послуг адвоката на вказану суму саме по цій цивільній справі. На думку суду, розмір заявлених витрат на професійну правничу допомогу у сумі 9 500 грн. є завищеним, не співмірним зі складністю справи, часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт, обсягом наданих послуг, ціною позову та значенням справи для сторони. У зв`язку з чим суд вважає правильним та доцільним частково стягнути з відповідача на користь позивача витрати на правничу допомогу, а саме у розмірі 1 000 грн.

Оскільки позовні вимоги підлягають задоволенню, а позивач при звільнені до суду з цим позовом звільнений від оплати судового збору, то згідно зі ст. 141 ЦПК України з відповідача в дохід держави підлягає стягненню судовий збір у сумі 768 грн. 40 коп.

Керуючись ст.ст. 5, 12, 13, 81, 141, 259, 263, 264, 265 ЦПК України,

в и р і ш и в:

Позов ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Завод Маяк» про стягнення невиплаченої заробітної плати та середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні - задовольнити.

Стягнути з Акціонерного товариства «Завод Маяк» (адреса місця знаходження: м. Київ, пр-т С. Бандери, 8, ) на користь ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) 44 272 (сорок чотири тисячі двохсот сімдесят дві) грн. 34 коп. нарахованої, але не виплаченої заробітної плати без урахування податків та інших обов`язкових платежів, що стягуються з доходів громадян, 26 050 (двадцять шість тисяч п`ятдесят) грн. 96 коп. середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільнені починаючи з 04.04.2019 року по 19.06.2019 року включно з послідуючим утриманням з цієї суми податків і обов`язкових платежів, 1 000 (одну тисячу) грн.. 00 коп. витрати на правову допомогу, а всього 71 323 (сімдесят одну тисячу триста двадцять три) грн. 30 коп.

Стягнути з Акціонерного товариства «Завод Маяк» (адреса місця знаходження: м. Київ, пр-т С. Бандери, 8, ) в дохід держави 768 грн. 40 коп. судового збору.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Оболонський районний суд міста Києва в тридцятиденний строк з дня складення його повного тексту.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя