Справа № 766/498/18
11 червня 2019 року Херсонський міський суд Херсонської області в складі:
головуючого - судді Прохоренко В.В.,
секретар Литвиненко В.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Херсоні в загальному порядку цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування за законом,
ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування за законом.
В обґрунтування позовних вимог посилався на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мати ОСОБА_3 спадкоємцями першої черги за законом після смерті ОСОБА_3 в рівних частинах були її чоловік ОСОБА_2 , сини ОСОБА_4 та ОСОБА_1 Інших спадкоємців першої черги за законом після смерті ОСОБА_3 немає, заповіт вона не складала. Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина на належну її частину майна, а саме житловий будинок АДРЕСА_1 та 1/2 частину кооперативної квартири АДРЕСА_2 . Вказана кооперативна квартира була придбана за час перебування ОСОБА_3 та ОСОБА_2 у зареєстрованому шлюбі. Останній внесок за квартиру був сплачений у вересні 1990 року, проте особовий рахунок у кооперативі був відкритий на ім`я ОСОБА_2 , свідоцтво про право власності на нерухоме майно було видано на ОСОБА_2 Майно набуте подружжям за час шлюбу належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності, частки майна дружини та чоловіка є рівними, у зв`язку з чим квартира АДРЕСА_2 належала ОСОБА_3 та ОСОБА_2 в рівних частинах, тобто по 1/2 частині квартири кожному. Відтак, він має право на отримання спадщини після смерті матері в розмірі 1/6 частини квартири АДРЕСА_2 . У 2017 році він звернувся до приватного нотаріуса Херсонського міського нотаріального округу Голодюк О.М. з проханням видати свідоцтво про право власності в порядку спадкування після смерті матері. 21.12.2017 року ним було отримано свідоцтво про право на спадщину за законом на частину житлового будинку АДРЕСА_1 . Проте, відмовлено у видачі свідоцтва про право власності в порядку спадкування після смерті матері на частину квартири АДРЕСА_2 , через відсутність заяви спадкоємця ОСОБА_4 , який прийняв спадщину та згоди другого з подружжя ОСОБА_2 не можливо визначити частку померлої ОСОБА_3 у спільній власності, а правовстановлюючий документ оформлений на ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 помер його брат ОСОБА_4 Звернутися до нотаріуса з заявою про надання згоди на виділ частки померлої ОСОБА_3 у спільному майні подружжя відповідач ОСОБА_2 відмовляється, через це він не може оформити своє право на спадщину після смерті матері на частину квартири АДРЕСА_2 .
З огляду на викладене, з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог позивач просить визнати кооперативну квартиру розташовану в АДРЕСА_3 спільною сумісною власністю ОСОБА_2 та ОСОБА_3 ; визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/6 частину квартири АДРЕСА_2 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 .
Позивач в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи в його відсутність, позов просить задовольнити з підстав, зазначених у позовній заяві, надав згоду на заочний розгляд справи.
Відповідач в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся у встановленому законом порядку.
За таких обставин враховуючи згоду позивача на заочний розгляд справи суд вважає можливим ухвалити заочне рішення на підставі наявних у матеріалах справи доказів в порядку ст. 280 ЦПК України.
Дослідивши матеріалами справи, надані докази, суд установив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.
Статтею 1261 ЦК України визначено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Відповідно до ст.ст.1216,1217,1218 ЦК України спадкування є перехід прав та обов`язків від фізичної особи, яка померла(спадкодавця) до інших осіб( спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом, відповідно до ст.1223 ЦК України право на спадкування мають особи. визначені у заповіті, спадкування за законом відбувається у разі відсутності заповіту, або визнання його недійсним тощо. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Умовою для переходу в порядку спадкування прав власності на об`єкти нерухомості, в тому числі на житловий будинок, інші споруди, земельну ділянку, є набуття спадкодавцем зазначеного права у встановленому законодавством України порядку.
З огляду на наведені норми права правове значення при вирішення спору має встановлення факту набуття спадкодавцем ОСОБА_3 права на спірне нерухоме майно.
Згідно до актового запису №1165 від 23.09.1978року, складеного Міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного управління юстиції у Херсонській області, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 зареєстрували шлюб 23.09.1978 року (а.с.23).
ОСОБА_2 згідно до Свідоцтва про право власності на нерухоме майно, серія НОМЕР_1 від 30.04.2009року, виданого Херсонською міською радою на підставі рішення виконкому від 21.04.2009 року №233, є власником квартири АДРЕСА_2 . Право власності зареєстровано в електронному реєстрі прав власності на нерухоме майно 19.05.2009 року.
Особовий рахунок на квартиру АДРЕСА_2 був відкритий в кооперативі «Алмаз» на ім`я ОСОБА_2 , що підтверджується довідкою ЖЕО ЖБК «Дніпровець» від 03.10.2017року.
Балансова вартість зазначеної вище квартири №2, складає 12 787,77грн., останній внесок внесено у вересні 1990року, станом на 21.04.2009року пайові внески за квартиру №2 повністю виплачені.
Згідно до ст.15 Закону України «Про власність»(який був чинний на час виникнення спірних правовідносин) член житлово-будівельного кооперативу, який повністю вніс свій пайовий внесок за квартиру надану йому в користування набуває право власності на квартиру.
У відповідності до роз`яснень Пленуму Верховного Суду України, викладених у пункті шостому постанови №9 від 18.09.1987року(зі змінами від 25.12.1992року № 13, від 25.05.1998року №15) «Про практику застосування судами законодавства про житлово-будівельні кооперативи» при розгляді спорів про поділ квартири між подружжям, яке розлучилося, судові слід користуватися ст.146ЖК України, ст. 15 Закону України «Про власність», та п.43 Примірного статуту ЖБК і чинним законодавством про шлюб, враховуючи таке: а) пай, внесений подружжям в ЖБК у період сумісного проживання за рахунок спільних коштів, а також за рахунок коштів подарованих подружжю або одержаних ним в позичку, а після повної сплати пайового внеску квартира є їх спільним майном і підлягає поділу на загальних підставах.
Отже, матеріалами справи підтверджено та не спростовано відповідачем ОСОБА_2 , що квартира АДРЕСА_2 , є спільним майном подружжя ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , та відповідно частки подружжя є рівними.
ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується актовим записом про смерть №693, складеним 01.10.2012 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у м. Херсоні ( а.с.7).
Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина на належну їй Ѕ частину житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 та Ѕ частину квартири за адресою: АДРЕСА_3 .
Спадкоємцями першої черги є: чоловік ОСОБА_5 , діти ОСОБА_1 , ОСОБА_4
Приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Голодюк О.М 21.12.2017 року ОСОБА_1 видано свідоцтво про право на спадщину за законом на частину, належного спадкодавцю ОСОБА_3 , житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 .(а.с.21).
У видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/6 частини квартири АДРЕСА_2 приватним нотаріусом відмовлено, у зв`язку із неможливістю визначити частку спадкодавця ОСОБА_3 , за відсутності письмової заяви спадкоємця ОСОБА_4 та згоди другого подружжя ОСОБА_4
ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що складений 21.11.2017року актовий запис про смерть №421 Голопристанським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Херсонській області(а.с.15).
Згідно до нотаріально посвідченого договору дарування від 18.08.2017 року укладеного між ОСОБА_2 (дарувальником) та ОСОБА_4 (обдарованим), ОСОБА_2 подарував, а ОСОБА_4 прийняв у дарунок із належної дарувальнику двокімнатної квартири під АДРЕСА_4 : АДРЕСА_5 , житловою площею 29,2 (двадцять дев`ять цілих дві десятих) кв.м., загальною площею 47,4 (сорок сім цілих чотири десятих) кв.м. 5/6 (п`ять шостих) часток у праві власності на неї.
Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом від 26.09.2018року виданого Приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Голодюк О.М спадкоємцем майна ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 є його брат ОСОБА_1 . Спадщина, на яку видано свідоцтво, складається із 5/6 часток у праві власності на двокімнатну квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 (а.с.115).
Враховуючи, що встановленими судом обставинами справи підтверджено, що квартира АДРЕСА_2 належала на праві спільної сумісної власності подружжю ОСОБА_2 та ОСОБА_3 в рівних частках, і після смерті спадкодавця ОСОБА_3 відкрилась спадщина на належну їй 1/2 частини квартири, спадщину після її смерті прийняв її чоловік ОСОБА_2 , син - ОСОБА_1 син - ОСОБА_4 (тобто по 1/6 частини).
Відповідно до ст.41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю.
Згідно до статті 1 Протоколу 1 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і, на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.
ОСОБА_2 розпорядився належною йому частиною квартири ( у тому числі щодо спадщини ОСОБА_4 подарувавши, останньому 5/6 частини квартири АДРЕСА_2 18.08.2017 року.
Відповідно до ч.1 ст.1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину може одержати свідоцтво про право на спадщину. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця право на спадщину.
Згідно до ст.67 Закону України «Про нотаріат» свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою всіх спадкодавців, які прийняли спадщину в порядку, встановленому цивільним законодавством.
Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в п. 3 постанови № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. У разі відмови нотаріуса в оформлені права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.
Із матеріалів справи вбачається, що позивач позбавлений можливості реалізувати своє право на спадкування спірного майна, а саме, 1/6 частини квартири АДРЕСА_2 ., оскільки приватним нотаріусом Херсонською міського нотаріального округу Голодюк О.М.. відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, у зв`язку з неможливістю визначити частку спадкодавця ОСОБА_3 .
З урахування викладеного, ненадання нотаріусу позивачем правовстановлюючих документів на підтвердження частки спадкодавця у праві власності на квартиру, позбавляє можливості видати спадкоємцю ОСОБА_1 свідоцтво про право на спадщину за законом на спірне майно, проте не позбавляє позивача права на спадщину, оскільки сумнів відносно того, що 1/2 частина квартири АДРЕСА_2 , належала спадкодавцеві ОСОБА_3 немає, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню.
При цьому, суд вважає позовні вимоги про визнання квартири АДРЕСА_2 , спільною сумісною власністю ОСОБА_2 та ОСОБА_3 безпідставними та такими, що не підлягають задоволенню.
На підставі викладеного, ст. 41 Конституції України, ст.ст. 392, 1216-1218,1223, 1261, 1269,1296 ЦК України, керуючись ст.ст.6-13, 141, 258-259, 263-265, 280-283 ЦПК України, суд,
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування за законом задовольнити частково.
Визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/6 частину квартири АДРЕСА_2 в порядку спадкування за законом після ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
В іншій частині відмовити за необґрунтованістю.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку безпосередньо до Херсонського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення суду.
Відповідно до Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через Херсонський міський суд Херсонської області.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом встановлених строків, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя В.В. Прохоренко