судді Великої Палати Верховного Суду Пророка В. В.
справа № 332/1178/17 (провадження № 14-338цс19)
Велика Палата Верхового Суду ухвалою від 27 червня 2019 року прийняла та призначила до розгляду справуза позовом ОСОБА_1 до Селянського (фермерського) господарства «Волна» (далі - СФГ «Волна») про витребування земельної з чужого незаконного володіння ділянки за касаційною скаргою СФГ «Волна» на рішення Новомиколаївського районного суду Запорізької області від 06 грудня 2017 року та постанову Апеляційного суду Запорізької області від 05 березня 2018 року
Водночас з мотивами Великої Палати Верхового Суду не можу повністю погодитися з огляду на таке.
1. Стаття 129 Конституції України серед основних засад судочинства визначає забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення (пункт 8).
2. Частина третя статті 3 ЦПК України передбачає, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
3. Частиною другою статті 389 ЦПК України встановлено, що підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.
4. Згідно з пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах, крім випадків, якщо:
а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики;
б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи;
в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу;
г) суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.
5. Відповідно до пункту 1 частини шостої статті 19 ЦПК України малозначними справами є справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
6. Прожитковий мінімум для працездатних осіб вираховується станом на 01 січня календарного року, в якому подається скарга (частина дев`ята статті 19 ЦПК України).
7. Пунктом 2 частини першої статті 176 ЦПК України встановлено, що ціна позову у позовах про визнання права власності на майно або його витребування визначається вартістю майна.
8. В даній справі предметом спору є витребування земельної ділянки з чужого незаконного володіння, загальною площею 4,5799 га з кадастровим номером НОМЕР_1 .
9. Ринкова вартість зазначеної земельної ділянки, відповідно до звіту про експертну грошову оцінку від 09 листопада 2017 року, який міститься в матеріалах справи становить - 68 698,50 грн, яка визначена як ціна позову та станом на 01 січня 2018 року не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1 762*100=176 200 грн).
10. Отже зазначена справа є малозначною у силу вимог закону.
11. Верховний Суд у складі Касаційного цивільного суду, постановляючи ухвалу від 15 травня 2018 року про відкриття касаційного провадження, виходив з того, що наведені в касаційній скарзі доводи містять підстави, передбачені частиною другою статті 389 ЦПК України, не врахувавши при цьому вимоги пункту 2 частини третьої цієї ж статті, а саме те, що касаційну скаргу подано на судові рішення у справі, яка у силу пункту 1 частини шостої статті 19 ЦПК України є малозначною. Також касаційна скарга та додані до неї матеріали не містять посилань на випадки, передбачені пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, за наявності яких судове рішення у малозначній справі підлягає касаційному оскарженню.
12. Підставою для передачі справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду, відповідно до ухвали Верховного Суду у складі Касаційного цивільного суду від 05 червня 2019 року, виступила необхідність відступити від висновків Верховного Суду України щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, а саме щодо моменту набирання чинності договором оренди земельної ділянки.
13. Водночас численною практикою Верховного Суду як у складі Касаційного цивільного суду так і Касаційного господарського суду неодноразово підтверджено висновок Верховного Суд України про те, що договір оренди земельної ділянки набирає чинності в момент його державної реєстрації і Верховним Судом у складі Касаційного цивільного суду питання про необхідність відступу від таких висновків Верховного Суду не піднімається.
14. Більш того у справі № 922/3412/17 (провадження № 12-182гс18; п.п. 37-38 постанови від 20 листопада 2018 року) Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що право оренди земельної ділянки виникає на підставі відповідного договору з моменту державної реєстрації цього права.
15. Пункт 2 частини третьої статті 389 ЦПК України містить виключний перелік підстав, за яких судове рішення у малозначній справі може бути оскаржене в касаційному порядку.
16. Таким чином не встановивши, що у даній справі порушене питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовної практики або наявні інші підстави встановлені пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, належним процесуальним рішенням Великої Палати Верховного Суду було б закриття касаційного провадження за касаційною скаргою відповідача, а не постановлення ухвали про прийняття та призначення справи до розгляду з недотриманням вимог статті 129 Конституції України, частини першої статті 36 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», частини третьої статті 389 ЦПК України.
На моє переконання, касаційний перегляд Верховним Судом судових рішень, які набрали законної сили і касаційному оскарженню не підлягають, без належного обґрунтування виключних підстав для такого перегляду, не відповідає заданню Верховного Суду і може йти всупереч з принципом правової визначеності.
Суддя В. В. Пророк