РІШЕННЯ

Іменем України

Справа № 133/1501/19

09.07.19

КОЗЯТИНСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ

В складі головуючого судді Сороки Д.В.

за участю секретаря судового засідання Бірюкової Т.П.

розглянувши за правилами загального позовного провадження у підготовчому судовому засіданні в місті Козятині справу за позовом ОСОБА_1 до Вернигородоцької сільської ради Козятинського району Вінницької області про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом, в якому просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном три місяці з дня набрання чинності рішенням суду.

В обґрунтування позовних вимог позовної заяви позивач ОСОБА_1 вказала, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати ОСОБА_2 , яка на день своєї смерті була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

Вона являється спадкоємцем першої черги за законом на майно покійної матері, як дочка спадкодавиці, що відповідає вимогам ст. 1261 ЦК України. Інших спадкоємців ні за законом, ні за заповітом не має.

Її батько ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 . Після його смерті її мати залишилася проживати у їх спільному будинку, де і жила до дня своєї смерті. Правовстановлюючі документи на батьківський будинок відсутні. Згідно записів в погосподарській книзі він рахується за покійним батьком.

Ст. 1270 ЦК України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Часом відкриття спадщини є день смерті особи.

У встановлений законом строк вона не звернулася до нотаріальної контори из заявою про прийняття спадщини після смерті матері, у звязку з тим, що ніякого нерухомого майна на покійну матір оформлено не було, тому вона вважала, що і не має майна, яке необхідно успадковувати.

В даний час вона вирішила оформити спадкові права на будинок, який рахується за покійним батьком, і при зверненні до нотаріуса з`ясувалось, що після смерті батька її мати подала заяву до державного нотаріуса про прийняття спадщини і отримала свідоцтво про право на спадщину за законом на грошовий вклад. Таким чином, спадкове майно після смерті батька прийняла її мати.

В даний час вона бажає оформити спадщину, яка залишилась після смерті її батька і була прийнята її матір`ю, однак зробити цього вона не може, оскільки строк для подання заяви про прийняття спадщини нею пропущений, тому вона змушена звертатися до суду із заявою про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, але до суду подала заяву, в якій просить справу розглядати у її відсутності, позов підтримує.

Відповідач в судове засідання не з`явився, проте до суду від представника відповідача - сільського голови Вернигородоцької сільської ради Козятинського району Вінницької області надійшла заява про слухання справи у відсутності представника ради, позов визнає.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального засобу не здійснювалось.

Згідно ч. 3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Дослідивши та оцінивши письмові докази у справі у їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серія НОМЕР_1 (а.с. 6), яка була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується довідкою № 103 від 07.02.2019, виданою Вернигородоцькою сільською радою Козятинського району Вінницької області (а.с. 13).

Позивач являється спадкоємцем першої черги за законом на майно покійної ОСОБА_2 , як дочка спадкодавиці, що відповідає вимогам ст. 1261 ЦК України. Інших спадкоємців ні за законом, ні за заповітом не має.

Родинні відносини між заявницею та спадкодавицею підтверджуються копією свідоцтва про народження, в якому записані батьки заявниці: мати - ОСОБА_2 , батько - ОСОБА_3 (а.с. 7).

Заявник зареєструвала шлюб з ОСОБА_4 та змінила прізвище з « ОСОБА_1 » на « ОСОБА_1 », що підтверджується копією свідоцтва про шлюб НОМЕР_2 (а.с. 8).

Батько заявниці ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серія НОМЕР_3 (а.с. 5), який був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується довідкою № 934 від 25.10.2018, виданою Вернигородоцькою сільською радою Козятинського району Вінницької області (а.с. 11).

Після смерті ОСОБА_3 мати заявниці ОСОБА_2 залишилася проживати у їх спільному будинку, де і жила до дня своєї смерті. Правовстановлюючі документи на батьківський будинок відсутні. Згідно записів в погосподарській книзі він рахується за покійним ОСОБА_3 , що вбачається з довідки № 935 від 25.10.2018, виданої Вернигородоцькою сільською радою Козятинського району Вінницької області (а.с. 12).

У встановлений законом строк позивачка не звернулася до нотаріальної контори из заявою про прийняття спадщини після смерті матері, у звязку з тим, що ніякого нерухомого майна на покійну матір оформлено не було, тому вона вважала, що і не має майна, яке необхідно успадковувати.

В даний яас вона вирішила оформити спадкові права на будинок, який рахується за покійним батьком, і при зверненні до нотаріуса з`ясувалось, що після смерті батька її мати подала заяву до державного нотаріуса про прийняття спадщини і отримала свідоцтво про право на спадщину за законом на грошовий вклад. Таким чином, спадкове майно після смерті батька прийняла її мати.

В даний час вона бажає оформити спадщину, яка залишилась після смерті її батька і була прийнята її матір`ю, однак зробити цього вона не може, оскільки строк для подання заяви про прийняття спадщини нею пропущений, тому вона змушена звертатися до суду із заявою про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Спадщину на майно спадкодавця позивач бажає прийняти, однак ним пропущено строк для подання заяви про прийняття спадщини.

Суд вважає, що строк для подання заяви про прийняття спадщини позивач пропустив з поважних причин, у зв`язку зі своєю юридичною необізнаністю.

Відповідно до ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст.. 1272 ЦК України:

1. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

2. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини.

3. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Дані правовідносини регулюються ч. 3 ст. 1272 ЦК України, згідно якої за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

На підставі викладеного, керуючись ст. 1272 ЦК України, ст. ст. 12, 81, 263-265 ЦПК України, -

В И Р І Ш И В :

Прийняти визнання позову представником відповідача.

Позовну заяву задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , терміном три місяці, з дня набрання рішенням законної сили.

Повний текст рішення складено 09.07.2019.

Рішення може бути оскаржене до Вінницького апеляційного суду через Козятинський міськрайонний суд Вінницької області протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту рішення.

Суддя : підпис

З оригіналом вірно.

Суддя - Секретар -

Дата документу 09.07.19