Провадження №: 2/755/4593/19
УХВАЛА

про відкриття провадження

"02" липня 2019 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Гаврилова О.В., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Київської міської ради, третя особа -приватний нотаріус Гавриленко Алла Миколаївна, про визнання права власності в порядку спадкування за законом,

в с т а н о в и в:

В квітні 2019 року позивачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 звернулись до Печерського районного суду м. Києва з вищевказаним позовом.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 08 квітня 2019 року позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Київської міської ради, третя особа - приватний нотаріус Гавриленко Алла Миколаївна, про визнання права власності в порядку спадкування за законом направлено для розгляду за підсудністю до Дніпровського районного суду м.Києва.

Згідно заявлених вимог, позивачі просять суд:визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/9 частину квартири за адресою: АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після померлого ОСОБА_3 ; визнати за ОСОБА_2 право власності на 1/9 частину квартири за адресою: АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після померлого ОСОБА_3 ;

02 липня 2019 року вказану позовну заяву було передано в провадження судді

Гаврилової О.В. у відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право у порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. (ч. 1 ст. 5 ЦПК України).

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним уст. 175 ЦПК України, а також вимогам ст. 177 цього Кодексу.

Вивчивши матеріали поданої позовної заяви, вважаю, що позовна заява не відповідає вимогам цивільного процесуального законодавства України, з огляду на наступне.

Згідно п. 3, 5, 8 ч. 3ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити:зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

У разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про призначення експертизи, витребування доказів тощо. Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів) (ч.3, 5 ст.177 ЦПК України).

Як убачається зі змісту позовної заяви, ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивачів - ОСОБА_3 , після смерті якого відкрилась спадщина, до складу якої входить 1/3 частка квартири АДРЕСА_1 . За життя померлий склав заповіт, посвідчений десятою Київською державною нотаріальною конторою 13 квітня

1995 року за реєстром №2у-675, відповідно до якого належну частку квартири заповів ОСОБА_4 , у якої знаходиться оригінал правовстановлюючого документу на спірну квартиру. Позивачі мають право на обов`язкову частку у спадщині, оскільки є пенсіонерами, однак за відсутності правовстановлюючого документу їм було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Згідно ч. 8 ст. 43 ЦПК України, якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Частиною 5 статті 95 ЦПК України передбачено, що учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Разом з тим, в позовній заяві не викладені обставини того, на підставі якого правовстановлюючого документу спадкодавець володів 1/3 часткою спірної квартири та чи володів він цією часткою на час смерті,не зазначені докази про це (витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та/чи довідка Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна) та такі докази не додано до позовної заяви. В разі відсутності таких доказів у позивачів, до позову має бути долучено вмотивоване клопотання про їх витребування в особи, у якої вони знаходяться.

Також в позовній заяві не зазначені докази того, що позивачі на час смерті спадкодавця були непрацездатними особами (пенсіонерами), що надавало б їм право на обов`язкову частку у спадщині, відповідні докази також не долучені до позовної заяви.

Крім того, надані із заявою в якості доказів копії документів, оригінали яких знаходяться у позивачів, не засвідчені їх підписами та не містять дати їх засвідчення. В позові не зазначено про наявність оригіналів цих доказів у позивачів або іншої особи.

Суд також звертає увагу позивачів, що в позовній заяві не повно викладено найменування третьої особи, яка є приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу, про що в позові не вказано.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 Цивільного процесуального кодексу України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єктів та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору, регулюються положеннями Закону України «Про судовий збір».

Платником судового збору виступає особа (фізична або юридична), яка звертається до суду ( ст.2 Закону України «Про судовий збір»).

Положеннями пунктів 2 ч.1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (768,40 грн) та не більше 5 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб (9605,00 грн).

Як убачається зі змісту прохальної частини позовної заяви, вона фактично містить дві самостійні вимоги майнового характеру.

Пільги щодо сплати судового збору, визначені у статті 5 Закону України «Про судовий збір».

Згідно цієї статті закону від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - громадяни, віднесені до 1 та 2 категорій постраждалих внаслідок Чорнобильської катастрофи(п.10 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір»).

Позивач ОСОБА_1 є особою, що віднесена до 1 категорії постраждалих внаслідок Чорнобильської катастрофи, а тому звільнений від слати судового збору.

Позивачем ОСОБА_2 долучено до позовної заяви квитанцію про сплату судового збору в сумі 1035,00грн.

При цьому в порушення вимог п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява не містить зазначення ціни позову.

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст.176 ЦПК України, ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна.

Згідно роз`яснень, викладених у п. 16 Постанови №10 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і Кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки такий обов`язок покладається на позивача.

Проте до позовної заяви не додано звіту про оцінку майна та/або не надано доказів, ринкова вартість спірної квартири, з урахуванням яких можна було дійти обгрунтованого висновку, що розмір сплаченого позивачем ОСОБА_2 судового збору відповідає вимогам закону.

Відповідно до ч.1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). (ч.2 ст.185 ЦПК України)

З огляду на викладене, відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, позовна заява підлягає залишенню без руху, позивачу необхідно в десятиденний строк з дня отримання копії ухвали усунути зазначені в ній недоліки. Для усунення недоліків позовної заяви надати в письмовому вигляді позовну заяву з урахуванням наведених в ухвалі суду недоліків, долучивши до позовної заяви докази на підтвердження викладених у позові обставин, додати документ, що підтверджує дійсну актуальну вартість зазначеного у позові спірного майна - квартири, та в разі недостатності розміру сплаченого судового збору - документ, що підтверджує доплату судового збору в розмірі, визначеному Законом України «Про судовий збір», виходячи з дійсної вартості цього майна.

До виправленої позовної заяви необхідно додати її копії та копії доданих до неї документів для вручення відповідачу та третій особі.

Всі долучені до позовної заяви копії документів, оригінали яких знаходяться у позивачів мають бути завірені належним чином. А в разі відсутності у позивачів копій необхідних документів, за умови неможливості їх отримання позивачами, слід додати обґрунтоване клопотання про витребування доказів.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.2, 4, 175, 177, 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя,

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Київської міської ради, третя особа - приватний нотаріус Гавриленко Алла Миколаївна, про позбавлення батьківських прав - залишити без руху та запропонувати позивачу в десятиденний строк з дня отримання копії ухвали усунути вищезазначені недоліки.

У випадку неусунення недоліків, заява вважається неподаною і повертається заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

С у д д я