Ухвала

26 червня 2019 року

м. Київ

справа №363/5271/15-ц

провадження №61-1175ск19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду

Висоцької В. С. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу апеляційного суду Київської області від 05 липня 2018 року та ухвалу Київського апеляційного суду від 22 жовтня

2018 року у справі за позовом публічного акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» до ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки; за зустрічним позовом ОСОБА_2 до публічного акціонерного товариства «Державний ощадний банк України», треті особи: ОСОБА_1 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Голуб Надія Юріївна, про визнання недійсним договору поруки; за зустрічним позовом ОСОБА_1 до публічного акціонерного товариства «Державний ощадний банк України», третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Голуб Надія Юріївна, про визнання недійсним договору про іпотечний кредит та іпотечного договору,

ВСТАНОВИВ:

Публічне акціонерне товариство «Державний ощадний банк України» (далі - ПАТ «Державний ощадний банк України») звернулось до суду з позовом до ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки.

ОСОБА_2 звернувся до суду із зустрічним позовом до

ПАТ «Державний ощадний банк України», треті особи:

ОСОБА_1 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Голуб Н. Ю., про визнання недійсним договору поруки.

ОСОБА_1 звернулась до суду із зустрічним позовом до ПАТ «Державний ощадний банк України», третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Голуб Н. Ю., про визнання недійсним договору про іпотечний кредит та іпотечного договору.

Рішенням Вишгородського районного суду Київської області

від 05 квітня 2018 року позов ПАТ «Державний ощадний банк України» задоволено. У задоволенні зустрічного позову ОСОБА_2 та зустрічного позову ОСОБА_1 відмовлено.

Ухвалою апеляційного суду Київської області від 05 липня 2018 року в задоволенні заяви ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відмовлено. Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення суду першої інстанції залишено без руху.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 22 жовтня 2018 року в задоволенні клопотання ОСОБА_1 про надання додаткового строку на усунення недоліків апеляційної скарги відмовлено. Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення суду першої інстанції повернуто заявнику з підстав, передбачених частиною шостою статті 357 ЦПК України.

08 січня 2019 року ОСОБА_1 звернулась із касаційною скаргою на ухвалу Київського апеляційного суду від 22 жовтня 2018 року в указаній вище справі.

Ухвалою Верховного Суду від 14 лютого 2019 року вказану касаційну скаргу залишено без руху, з наданням строку для виконання вимог ухвали з метою усунення недоліків, а саме: наведення причин пропуску строку звернення із касаційною скаргу з моменту закінчення проходження лікування - 08 грудня 2018 року, по день здачі скарги до поштового відділення - 08 січня 2019 року; надання копій касаційної скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи; сплати судового збору та зазначення реєстраційного номера облікової картки платника податків за його наявності або номера і серії паспорта.

Заявником виконано вимоги ухвали суду касаційної інстанції

від 14 лютого 2019 року.

Зокрема, заявником надано нову редакцію касаційної скарги, у якій заявлено клопотання про скасування, окрім ухвали Київського апеляційного суду від 22 жовтня 2018 року, ще й ухвалу апеляційного суду Київської області від 05 липня 2018 року.

У відкритті касаційного провадження в частині оскарження ОСОБА_1 ухвали апеляційного суду Київської області

від 05 липня 2018 року слід відмовити з таких підстав.

Згідно із пунктом 3 частини першої статті 389 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити у касаційному порядку: ухвали суду апеляційної інстанції про відмову у відкритті або закриття апеляційного провадження, про повернення апеляційної скарги, про зупинення провадження, щодо забезпечення позову, заміни заходу забезпечення позову, щодо зустрічного забезпечення, про відмову ухвалити додаткове рішення, про роз`яснення рішення чи відмову у роз`ясненні рішення, про внесення або відмову у внесенні виправлень у рішення, про повернення заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, про відмову у відкритті провадження за нововиявленими або виключними обставинами, про заміну сторони у справі, про накладення штрафу в порядку процесуального примусу, окремі ухвали.

Враховуючи викладене, ухвала суду апеляційної інстанції про залишення апеляційної скарги без руху не підлягає касаційному оскарженню, так як вона відсутня в переліку ухвал, зазначених у частині першій статті 389 ЦПК України.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України

суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

Оскільки оскаржувана заявником ухвала апеляційного суду Київської області від 05 липня 2018 року про залишення апеляційної скарги без руху не підлягає касаційному оскарженню, то у відкритті касаційного провадження у справі слід відмовити.

У заяві, як на підставу пропуску строку на касаційне оскарження ухвали Київського апеляційного суду від 22 жовтня 2018 року,

ОСОБА_1 посилається на те, що копію оскаржуваної ухвали Київського апеляційного суду від 22 жовтня 2018 року нею отримано

28 листопада 2018 року. У період з 26 листопада 2018 року по 07 грудня 2018 року перебувала на амбулаторному лікуванні, про що надано докази. З урахуванням тридцятиденного строку з дня отримання оскаржуваного судового рішення - 28 листопада 2018 року, останнім днем подачі касаційної скарги є 28 грудня 2018 року та десяти днів тимчасової непрацездатності, вважає строк нею пропущено з поважних причин.

Оскільки повний текст судового рішення не було вручено у день його проголошення або складення, та ураховуючи конкретні обставини, за яких заявником пропущено строк на касаційне оскарження, заявник має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, як такий, що пропущений з поважних причин відповідно до статті 390 ЦПК України.

Касаційна скарга відповідає вимогам процесуального закону.

Наведені в касаційній скарзі доводи містять підстави, передбачені частиною другою статті 389 ЦПК України, для відкриття касаційного провадження.

Керуючись статтями 389, 390, 392, 394 ЦПК України

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Київського апеляційного суду від 05 липня 2018 року в указаній справі.

Клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на касаційне оскарження судового рішення задовольнити.

Поновити ОСОБА_1 строк на касаційне оскарження ухвали Київського апеляційного суду від 22 жовтня

2018 року.

Відкрити касаційне провадження у даній справі.

Витребувати із Вишгородського районного суду Київської області цивільну справу №363/5271/15-ц за позовом публічного акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» до ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки; за зустрічним позовом ОСОБА_2 до публічного акціонерного товариства «Державний ощадний банк України», треті особи: ОСОБА_1 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Голуб Надія Юріївна, про визнання недійсним договору поруки; за зустрічним позовом ОСОБА_1 до публічного акціонерного товариства «Державний ощадний банк України», третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Голуб Надія Юріївна, про визнання недійсним договору про іпотечний кредит та іпотечного договору.

Надіслати учасникам справи копії касаційної скарги та доданих до неї документів, роз`яснити їм право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, у строк до 23 липня 2019 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В. С. Висоцька