Ухвала

24 червня 2019 року

м. Київ

справа № 278/1822/17

провадження № 61-11540ск19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Тітова М. Ю. розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 , подану представником ОСОБА_2 , на постанову Житомирського апеляційного суду від 16 травня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сім'єю, визнання майна спільною сумісною власністю та визначення частки майна,

встановив:

21 червня 2019 року представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 звернувся до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду із касаційною скаргою на постанову Житомирського апеляційного суду від 16 травня 2019 року, тобто з пропуском строку на касаційне оскарження, передбаченого статтею 390 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), відповідно до вимог якої касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Відповідно до частини другої статті 390 ЦПК України учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Заявник просить поновити строк на касаційне оскарження, посилаючись на те, що копію повного тексту оскаржуваної постанови Житомирського апеляційного суду від 16 травня 2019 року ним було отримано 30 травня 2019 року, що підтверджується роздруківкою із сайту Публічного акціонерного товариства «Укрпошта» щодо відстеження пересилання поштового відправлення зі штрихкодовим ідентифікатором 716.

Зважаючи на те, що строк на касаційне оскарження пропущено із поважних причин, він підлягає поновленню.

Відповідно до пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Подана касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду судом касаційної інстанції, оскільки заявником сплаченосудовий збір у меншому розмірі, ніж це визначено Законом України «Про судовий збір».

Підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що розмір судового збору за подання касаційної скарги становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Відповідно до частини третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Згідно з підпунктом 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру становить 0, 4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що ставка судового збору за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0, 4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

ОСОБА_3 звернулася до суду з позовом у серпні 2017 року.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» встановлено, що з 01 січня 2017 року прожитковий мінімум для працездатних осіб складає 1 600, 00 грн.

Враховуючи наявність двох позовних вимог немайнового характеру у цій справі (про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу та визнання житлового будинку і земельної ділянки спільною сумісною власністю), а також однієї вимоги майнового характеру (про визнання права власності на Ѕ частину житлового будинку та Ѕ частину земельної ділянки), з урахуванням ціни позову, судовий збір за подання касаційної скарги становить 8 560, 00 грн ((1600,00 грн ? 0,4 ? 2 ? 200%) + (300 000, 00 грн ? 1 % ? 200 %)).

До касаційної скарги додано квитанцію про сплату судового збору у розмірі 7 280, 00 грн.

Отже, заявнику необхідно доплатити судовий збір у розмірі 1 280 грн (8 560, 00 грн - 7 280, 00 грн).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до УК у Печер. р-ні/Печерс. р-н/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО): 899998, рахунок отримувача: 6007, ККДБ: 22030102, символ звітності банку - 207.

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір».

На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Враховуючи викладене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення її недоліків.

Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України,

ухвалив:

Поновити ОСОБА_1 строк на касаційне оскарження постанови Житомирського апеляційного суду від 16 травня 2019 року.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 , подану представником ОСОБА_2 , на постанову Житомирського апеляційного суду від 16 травня 2019 року залишити без руху.

Встановити для усунення недоліків строк десять днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М. Ю. Тітов