Ухвала

26 червня 2019 року

м. Київ

справа № 337/3375/17

провадження № 61-11586ск19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Лідовця Р. А. розглянув касаційну скаргу Заступника прокурора Запорізької області на рішення Хортицького районного суду м. Запоріжжя від 25 січня 2019 року та постанову Запорізького апеляційного суду від 14 травня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Державної казначейської служби України, Головного управління Національної поліції в Запорізькій області, Запорізького міського управління Головного управління Міністерства внутрішніх справ України в Запорізькій області, треті особи: Головне управління Державної казначейської служби України у Запорізькій області, прокуратура Запорізької області, про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконною бездіяльністю посадових осіб досудового розслідування,

ВСТАНОВИВ:

У червні 2019 року до Касаційного цивільного суду у складі Верховного суду надійшла касаційна скарга Заступника прокурора Запорізької області з пропуском строку на касаційне оскарження судового рішення, оскільки згідно із поштовим штемпелем на конверті касаційна скарга відправлена до Верховного Суду 14 червня 2019 року.

Згідно із частиною першою та другою статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

У касаційній скарзі Заступник прокурора Запорізької області вказує, що постанову Запорізького апеляційного суду від 14 травня 2019 року ним було отримано 23 травня 2019 року, тобто касаційна скарга подана у межах строку касаційного оскарження, проте доказів на підтвердження цього не надає та не порушує питання про поновлення строку на касаційне оскарження судового рішення.

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Згідно із частиною третьою статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані неповажними, суддя-доповідач вімовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.

Крім того, подана касаційна скарга не може бути прийнята судом касаційної інстанції до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження, оскільки у порушення пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Касаційна скарга містить дві квитанції про часткову сплату судового збору у розмірі 1 519,50 грн та 960,50 грн.

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України

«Про судовий збір» від 08 липня 2011 року, який набрав чинності 01 листопада 2011 року.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на час звернення до суду з позовом) судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на час звернення до суду з позовом) за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою або фізичною особою - підприємцем, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до відповідачів Державної казначейської служби України, ГУ НП в Запорізькій області, Запорізького міського управління Головного управління Міністерства внутрішніх справ України в Запорізькій області та просив стягнути з відповідачів на його користь матеріальну шкоду у розмірі 10 000 грн та моральну шкоду у розмірі 50 000 грн.

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб на час подання позовної заяви, тобто на 01 січня 2017 році, складав 1 600 грн, тому ставка, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви ОСОБА_1 , з урахуванням позовних вимог (дві вимоги майнового характерущодо відшкодування матеріальної та моральної шкоди), складала 1 280 грн (640 грн + 640 грн). Оскільки 1 відсоток ціни позову менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб ставки судового збору за вимоги майнового характеру щодо відшкодування матеріальної та моральної шкоди складали 640 грн (1600*0,4 = 640 грн).

Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду касаційної скарги на рішення суду; заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду ставка судового

збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при

поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми: (1 280 грн * 200%= 2 560 грн).

Оскільки Заступник прокурора Запорізької області сплатив судовий збір за подання касаційної скарги у розмірі 2 480 грн (1 519,50+960,50), то йому необхідно доплатити судовий збір за подання касаційної скарги у розмірі 80 грн.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до УДКСУ у Печерському районі м. Києва, , банк отримувача:

Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, рахунок отримувача: 6007, ККДБ: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Ураховуючи викладене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення їх недоліків.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу Заступника прокурора Запорізької області на рішення Хортицького районного суду м. Запоріжжя від 25 січня 2019 року та постанову Запорізького апеляційного суду від 14 травня 2019 року залишити без руху та надати строк для виконання вимог ухвали протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Р. А. Лідовець