Провадження 2/756/2189/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

З А О Ч Н Е

11 червня 2019 року Оболонський районний суд м. Києва у складі:

головуючого - судді Жука М.В.,

при секретарі Івановій І.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа Оболонська районна в місті Києві державна адміністрація, про визнання осіб такими, що втратили право користування жилим приміщенням,

в с т а н о в и в:

У жовтні 2018 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання осіб такими, що втратили право користування жилим приміщенням.

В обґрунтування позову зазначає, що відповідно до договору купівлі-продажу від 22.08.2018 року вона придбала квартиру АДРЕСА_1 , однак в цій квартирі залишились зареєстрованими ще за згоди попереднього власника квартири відповідачі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , з якими вона не знайома.

Оскільки ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , не проживають у спірній квартирі, але залишилась зареєстрованою в цій квартирі, позивачка просить суд усунути перешкоди у праві користування та розпорядження майном, а саме визнати відповідачів такими, що втратили право користування квартирою АДРЕСА_1 .

У судове засідання позивачка не з`явилась, її представник подав заяву про розгляд справи без його участі, в якій зазначає, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі.

Відповідачі у судове засідання не з`явилися, про день, час та місце судового засідання повідомлені належним чином шляхом оголошення, тому відповідно до ч. 11 ст. 128 ЦПК України вважаються такими, що повідомлені належним чином, про причини неявки суд не повідомили, заяв про розгляд справи за їх відсутності до суду не надходило.

Третя особа до суду не з`явилася, представник Оболонської районної в місті Києві державної адміністрації подав заяву, в який просить розглядати справу без його участі та при прийнятті рішення по справі покладається на розсуд суду.

За таких обставин судом постановлено ухвалу про проведення заочного розгляду справи на підставі наявних в ній доказів.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про задоволення позову, виходячи з наступного.

Судом установлено, що на підставі договору купівлі-продажу квартири від 22.08.2018 року ОСОБА_1 набула права власності на квартиру АДРЕСА_1 . Право власності ОСОБА_1 на вказану квартиру зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно (а.с. 9-10, 63-64).

Зі змісту пояснень мешканців сусідніх квартир ОСОБА_5 та ОСОБА_6 від 03.12.2018 року вбачається, що ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 в квартирі АДРЕСА_1 з 2015 року не проживають з кінця літа - початку осені 2018 року (а.с. 35-36).

Позивачем були направлені вимоги до відповідачів про зняття з реєстрації за власним бажанням (а.с. 12-17).

Згідно довідок про реєстрацію місця проживання відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Оболонської районної державної адміністрації від 06.11.2018 року місце проживання ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 зареєстровано за адресою спірної квартири з 29.02.2012 року (а.с. 26-28).

За інформацією Оболонського УП ГУ НП в м. Києві НПУ від 26.03.2019 року ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 до управління поліції щодо перешкод у користуванні квартирою АДРЕСА_1 не звертались (а.с. 78).

Згідно із частиною 1 статті 383 ЦК України, власник житлового будинку, квартири має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім`ї, інших осіб.

Відповідно до статті 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

Згідно зі статтею 156 ЖК України члени сім`ї власника жилого будинку (квартири), які проживають разом із ним у будинку (квартирі), що йому належить користуються жилим приміщенням нарівні з власником будинку (квартири), якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням. Аналогічну норму містить також стаття 405 ЦК України.

Таким чином, право членів сім`ї власника будинку (квартири) користуватись цим жилим приміщенням може виникнути та існувати лише за наявності права власності на будинок в особи, членами сім`ї якого вони є, а з припиненням права власності особи втрачається й право користування жилим приміщенням у членів його сім`ї. Зазначений правовий висновок, викладений у постанові Верховного Суду України від 05.11.2014 року у справі № 6-158цс14.

Враховуючи, що судом установлено на підставі зібраних по справі доказів те, що ОСОБА_1 придбала квартиру в якій залишаються зареєстрованими ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , які в цій квартирі не проживають, є сторонніми особами позивачці, суд дійшов висновку про те, що відповідачі втратили право користуватися спірним житлом з моменту припинення права власності на спірну квартиру попереднього власника за згодою якого, вони були вселені у це жиле приміщення.

За таких обставин, позов ОСОБА_1 підлягає задоволенню.

Відповідно до ст. 7 Закону України "Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні" судове рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права користування житловим приміщенням є підставою для зняття з реєстрації місця проживання особи.

Керуючись ст.ст. 2-13, 209, 211, 247, 258, 259, 263-265,280-282, 268, 354 ЦПК України, суд -

в и р і ш и в:

Позов ОСОБА_1 (адреса реєстрації: АДРЕСА_2 , адреса проживання як внутрішньо переміщеної особи: АДРЕСА_3 ) до ОСОБА_2 (адреса: АДРЕСА_4 ), ОСОБА_3 ( АДРЕСА_4 ), ОСОБА_4 ( АДРЕСА_4 ), третя особа Оболонська районна в місті Києві державна адміністрація (04205, м.Київ, вулиця Маршала Тимошенка, будинок 16), про визнання осіб такими, що втратили право користування жилим приміщенням - задовольнити.

Визнати ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 такими, що втратили право користування квартирою АДРЕСА_1 .

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня отримання його копії.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги в тридцятиденний строк з дня його складення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя