Справа №661/2396/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 червня 2019 року м. Херсон

Суддя Херсонського міського суду Херсонської області Ус О.В., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства "Херсонобленерго" про визнання недійсним рішення комісії по розгляду актів про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, затвердженого протоколом №9 від 25.04.2019 року,

ВСТАНОВИВ:

17 травня 2019 року ОСОБА_1 звернулася до Новокаховського міського суду Херсонської області з позовною заявою, в якій просила визнати недійсним та скасувати протокол № 9 засідання комісії АТ «Херсонобленерго» від 25.04.2019 р. з розгляду акту про порушення №131705 від 19.03.2019 рок щодо проведеного донарахування спожитої електроенергії у розмірі 863198,83 грн.

Ухвалою судді Новокаховського міського суду Херсонської області Ведяшкіної Ю.В. матеріали цивільної справи №661/2396/19 передано на розгляд до Херсонського міського суду Херсонської області на підставі ч. 2 ст. 27 ЦПК України, питання щодо відкриття провадження у справі не вирішувалося.

За протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Херсонського міського суду Херсонської області від 19.06.2019 року головуючим у справі визначена суддя Ус О.В.

Дослідив матеріали позовної заяви та доданих документів, приходжу до висновку про залишення позовної заяви без руху, оскільки остання не відповідає вимогам ст. ст. 175 ЦПК України з огляду на наступне.

В порушення вимог п.8 ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна зава не містить зазначення доказів, які не можуть бути подані разом з позовною заявою, а саме до позовної заяви не доданий оскаржуваний протокол та не зазначено про причини з яких він не може бути доданий до позовної заяви. Суд звертає увагу, що докази за приписами ч.2 ст. 83 ЦПК України позивачем додаються до позовної заяви. Якщо доказ не може бути поданий разом з позовною заявою з об`єктивних причин, позивач за приписами ч.4 ст. 83 ЦПК України повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких його не може бути подано; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі належні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. Крім того, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом, яке повинно відповідати вимогам ч.2 ст. 84 ЦПК України.

Тобто позивач повинний додавати до позовної заяви копію оскаржуваного протоколу бо клопотання про його витребування, якщо самостійно отримати такий доказ він не може.

Крім того, в порушення вимог п.п. 6, 7, 9, 10 ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява не містить відомостей чи вживалися заходи:

- досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

- забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

а також:

- попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

- підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Таким чином, на підставі ч.1 ст. 185 ЦПК України, позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням строку на усунення її недоліків, викладених вище, протягом п`яти днів з дня вручення.

Крім того, суд вважає необхідним звернути увагу позивача на правову позицію Великої Палати Верховного Суду, викладену у постанові від 06.02.2019 р. за результатами касаційного перегляду судових рішень у справі № 522/12901/17, а саме стосовно: «спір, який не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства» слід тлумачити в більш широкому значенні, тобто як поняття, що стосується тих спорів, які не підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства, так і тих, які взагалі не підлягають судовому розгляду.

Велика Палата прийшла до висновку про те, що обраний позивачем спосіб захисту прав шляхом подання позову про скасування протоколу щодо розгляду акту про порушення ПКЕЕ та визнання дій комісії щодо розгляду зазначеного акту неправомірними, сам по собі не сприяє ефективному відновленню порушеного права.

За результатами касаційного перегляду судових рішень, Велика Палата постанову апеляційної інстанції та ухвалу першої інстанції в частині відмови у відкриті провадження у справі змінили у мотивувальній частині, зробивши висновок, що спір про скасування протоколу щодо розгляду акту про порушення ПКЕЕ не підлягає розгляду, як в порядку цивільного судочинства, так і в порядку інших видів судочинства.

Складений працівниками електропостачальної організації акт про порушення ПКЕЕ є лише фіксацією такого порушення, що було виявлено під час проведення перевірки дотримання цих Правил, тому оскарження лише факту складення такого акта, який не встановлює для споживача будь-яких обов`язків і є різновидом претензії, не передбачено чинним законодавством як спосіб захисту прав.

Зазначений акт може бути визнаний як доказ (із наданням йому відповідної оцінки судом під час вирішення іншого спору), зокрема щодо відшкодування матеріальних збитків, при вирішенні якого суд зобов`язаний дати оцінку щодо дійсності цього акта.

Відсутність спору, у свою чергу, виключає можливість звернення до суду, оскільки відсутнє право, що підлягає судовому захисту.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 175, 176, 177, 185, 258-261, 353, 354 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Акціонерного товариства "Херсонобленерго" про визнання недійсним рішення комісії по розгляду актів про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, затвердженого протоколом №9 від 25.04.2019 року залишити без руху з наданням позивачеві строку на усунення її недоліків протягом п`яти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що у випадку неусунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява буде вважатися неподаною і буде повернута позивачеві. Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

СуддяО. В. Ус