КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження
№ 22-ц/824/4756/2019
У Х В А Л А

25 червня 2019 року місто Київ

справа № 756/9497/16-ц

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: головуючого судді: Борисової О.В.

суддів: Ратнікової В.М., Левенця Б.Б.

за участю секретаря судового засідання - Волошина В.Р.

розглянув у відкритому судовому засіданні заяву представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про відвід колегії суддів у складі: головуючого судді: Борисової О.В., суддів: Ратнікової В.М., Левенця Б.Б. по справі за апеляційною скаргою представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на рішення Оболонського районного суду міста Києва від 16 листопада 2018 року, ухвалене під головуванням судді Шевчука А.В., у справі за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Універсал Банк» про стягнення коштів та відшкодування моральної шкоди, -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Київського апеляційного суду перебуває цивільна справа за апеляційною скаргою представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на рішення Оболонського районного суду міста Києва від 16 листопада 2018 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ПАТ «Універсал Банк» про стягнення коштів та відшкодування моральної шкоди.

Згідно протоколуавтоматичного розподілу судової справи між суддями Київського апеляційного суду від 12 лютого 2019 року визначено колегію суддів для розгляду вказаної справи у складі: головуючий суддя: Борисова О.В., судді: Ратнікова В.М., Левенець Б.Б.

Ухвалою Київського апеляційного судувід 07 березня 2019 року відкрито апеляційне провадження за вказаною апеляційною скаргою.

Згідно протоколу автоматизованої зміни складу колегії суддів від 03 червня 2019 року у зв`язку з перебуванням судді Левенця Б.Б. у відпустці замінено суддю Левенця Б.Б. на Пікуль А .А .

Згідно протоколу автоматизованої зміни складу колегії суддів від 21 червня 2019 року у зв`язку з перебуванням судді Пікуль А.А. у відпустці замінено суддю Пікуль А.А. на Левенця Б.Б .

У судовому засіданні 25 червня 2019 року представник позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 . керуючись п.5 ч.1 ст.36, ч.1-3 ст.40 ЦПК України вчетверте заявила відвід колегії суддів у складі: Борисової О.В., Левенець Б.Б., Ратнікова В.М., в зв`язку з обставинами, які викликають сумнів в їх об`єктивності та неупередженості.

Заявлений відвід представник позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 обґрунтовувала тим, що 25 червня 2019 року нею було заявлено заяву про відвід колегії суддів у складі: головуючого судді: Борисової О.В., суддів: Ратнікової В.М., Левенця Б.Б. Однак, дану заяву колегія суддів не розглянула належним чином, оскільки безпідставно, необґрунтовано, без мотивувань залишила без розгляду.

Вказувала, що вищезазначені обставини викликають недовіру у апелянта/позивача щодо справедливого та неупередженого здійснення правосуддя на засадах поваги до честі і гідності, рівності перед законом і судом та знижує авторитет судової влади перед учасниками судового процессу. А недовіра до колегії суддів обмежує права позивача на реалізацію наданих законом процесуальних прав з дотриманням принципів змагальності сторін та диспозитивності цивільного судочинства, та позбавляє позивача впевненості щодо об`єктивності захисту прав, свобод та законних інтересів під час судового розгляду справи, а також щодо об`єктивності та повноти надання оцінки судом доказам по справі під час ухвалення рішення суду,

Зазначала, що обставини щодо наявності підстав, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості колегії суддів у вирішенні справи, є підставою для задоволення заяви про відвід колегії суддів, а також є підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності за порушення присяги судді та вчинення корупційних дій.

Вважає, що нинішній склад колегії суддів невзмозі об`єктивно та неупереджено дослідити докази у справі та ухвалити законне рішення, оскільки вони прямо і побічно заінтересовані в результатах її розгляду, а також є очевидними обставини, які викликають сумнів в їх об`єктивності та неупередженості.

Зауважувала, що однією з процесуальних гарантій реалізації завдань цивільного судочинства і ухвалення законних та обґрунтованих рішень у цивільних справах є інститут відводу судді, що має на меті відсторонення від участі у справі суддів, щодо неупередженості яких є сумніви.

Визначаючись щодо наявності підстав для відводу, необхідно враховувати, що згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини наявність безсторонності має визначатись, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв.

Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто те, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у конкретній справі.

Вказувала, що такі дії колегії суддів перешкоджають та унеможливлюють позивачу, як учаснику процесу реалізацію наданих їм процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків: довести ті обставини, на які вона посилається.

Зазначала, що усі наведені вище факти засвідчують порушення не лише вимог чинного законодавства України, а й вимог Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод: стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачає, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Посилалася на те, що вищенаведене свідчить про упередженість, необ`єктивність та небажання суду реально та всебічно розглядати справу та створити ілюзію розгляду справи задля якнайшвидшого винесення рішення. Своїми діями колегія суддів перешкоджає апелянту/позивачу, як учаснику процесу, реалізувати надані їй законом та Конституцією процесуальні права та виконати процесуальні обов`язки.

Заслухавши думку осіб, які з'явилися у судове засідання, дослідивши матеріали справи та заяву про відвід, колегія суддів дійшла висновку, що заява про відвід підлягає залишенню без розгляду, з наступних підстав.

Учасник справи вправі заявити відвід суду за наявності підстав для відводу та у порядку, передбаченому Цивільним процесуальним Кодексом.

Статтею 36 ЦПК України визначено перелік підстав відводу (самовідводу) судді і розширеному тлумаченню ця норма не підлягає.

Згідно з ч.3 ст.39 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

З матеріалів справи вбачається, що у судовому засіданні 11 квітня 2019 року представник позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 заявила відвід колегії суддів у складі: головуючого судді: Борисової О.В., суддів: Ратнікової В.М., Левенця Б.Б. від розгляду вказаної справи, посилаючись на їх упередженість та необ`єктивність.

Заяву від 11 квітня 2019 року представник позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 обґрунтовувала, в тому числі і тим, що при визначенні судді-доповідача: Борисової О.В. для розгляду даної справи було порушено порядок, встановлений ст.33 ЦПК України та розподіл даної судової справи відбувся автоматизованою системою всупереч врахування навантаження на кожного суддю, що є очевидним зі звіту про автоматизований розподіл справ та в свою чергу вказує на порушення принципу пропорційності та випадковості визначення складу суду, а тому в силу вимог п.4 ч.1 ст.36 ЦПК України є самостійною підставою для відводу судді судді-доповідача: Борисової О.В. та суддів: Левенця Б.Б., Ратнікової В.М. у цій справі.

Зазначала, що вищенаведене свідчить, що заява про відвід є обґрунтованою в чистині порушення порядку визначення судді, а також пояснює ймовірність упередженості, необ`єктивності суду, з метою підтримання авторитету свого колишнього колеги по Оболонському районному суду міста Києва, що в свою чергу перешкоджає апелянту/позивачу, як учаснику процесу, реалізувати надані їй законом та Конституцією процесуальні права та виконати процесуальні обов`язки.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 12 квітня 2019 року у задоволенні клопотання представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про відвід колегії суддів Київського апеляційного суду Борисової О.В., Ратнікової В.М., Левенця Б.Б.відмовлено.

Крім того, у судовому засіданні 06 червня 2019 року представник позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 заявила відвід колегії суддів у складі: головуючого судді: Борисової О.В., суддів: Ратнікової В.М., Пікуль А.А. від розгляду вказаної справи, посилаючись на їх упередженість та необ`єктивність.

Обґрунтовуючи заяву від 06 червня 2019 року представник позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 посилалася на те, що зі змісту ухвали Київського апеляційного суду від 11 квітня 2019 року та ухвали від 12 квітня 2019 року Київський апеляційний суд в складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Приходька К.П. не вбачається, із чого саме виходив суд апеляційної інстанції, відмовляючи у задоволенні клопотання про відвід колегії суддів. Будь-яких мотивів прийняття аргументів сторони щодо суті питання, що вирішувалося, в ухвалі не наведено, зокрема жодним чином не обґрунтовано підставу для відводу, про те, що суддя-доповідач Борисова О.В. є бувшою колегою судді Шевчука A.B., рішення якого оскаржується, а тому існує ймовірність упередженості, необ`єктивності суду, з метою підтримання авторитету свого колишнього колеги по Оболонському районному суду міста Києва.

Вказувала, що враховуючи явну невмотивованість ухваленого судового рішення, вважала, що допущене порушення не є простою суддівською помилкою, а має ознаки умисних дій.

Зазначала, що не зазначення належних, співвідносних з положеннями процесуального закону мотивів, з яких виходив суд, відмовляючи у задоволенні клопотання про відвід колегії суддів, призвело до порушення основоположного права на справедливий суд, а також може утворювати дисциплінарний проступок, передбачений пунктом 4 частини першої статті 106 Закону України «Про судоустрій і статус суддів».

Зауважувала, що необґрунтованість постановлених ухвал при вирішенні заяви про відвід колегії суддів є підтвердженням доводів заявника щодо упередженості даного складу колегії суддів.

Посилалася на те, що нинішній склад колегії суддів невзмозі об`єктивно та неупереджено дослідити докази у справі та ухвалити законне рішення, оскільки вони прямо і побічно заінтересований в результатах її розгляду, а також є очевидними обставини, які викликають сумнів в його об`єктивності та неупередженості.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 07 червня 2019 року у задоволенні заявипредставника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про відвід колегії суддів у складі Борисової О.В., Ратнікової В.М., Пікуль А.А.відмовлено.

У судовому засіданні 25 червня 2019 року представник позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 заявила відвід колегії суддів у складі: головуючого судді: Борисової О.В., суддів: Ратнікової В.М., Левенця Б.Б. від розгляду вказаної справи, посилаючись на їх упередженість та необ`єктивність.

Заявлений відвід представник позивача Злотника О.Б. - Стремілова О.О. обґрунтовувала тим, що суддя-доповідач Борисова О.В. є бувшою колегою судді Шевчука A.B., рішення якого оскаржується, а тому існує ймовірність упередженості, необ`єктивності складу суду.

Вказувала, що склад даної колегії суддів порушує процесуальні норми права, оскільки ухвалювала необґрунтовані рішення при вирішенні її заяв про відвід колегії суддів у даній справі, які нею подавалися раніше.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 25 червня 2019 року заяву представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 . про відвід колегії суддів у складі: головуючого судді: Борисової О.В., суддів: Ратнікової В.М., Левенця Б.Б. залишено без розгляду відповідно до ч.5 ст.39 ЦПК України.

За змістом ч.ч.1-3 ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

При цьому, відповідно до положеньч.4 ст.36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Згідно з ч.5 ст.39 ЦПК України якщо відвід заявляється повторно з підстав, розглянутих раніше, суд, який розглядає справу, залишає таку заяву без розгляду.

Враховуючи, що у цьому судовому засіданні представником позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 заявлено відвід колегії суддів з тих же підстав, що і в судових засіданнях від 11 квітня 2019 року, 06 червня 2019 року, 25 червня 2019 року та апеляційним судом прийняті процесуальні рішення за наслідками розгляду таких заяв та представник позивача як на підставу відводу посилається на її незгоду з процесуальними рішеннями - діями колегії суддів, тобто вказані дії є зловживанням представником позивача наданими їй процесуальними правами, а відтакнаявні передбачені процесуальним законом підстави для залишення заяви про відвід без розгляду.

Керуючись ст.ст.39, 44 ЦПК України, Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ, -

У Х В А Л И В:

Заяву представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про відвід колегії суддів у складі: головуючого судді: Борисової О.В., суддів: Ратнікової В.М., Левенця Б.Б. - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий:

Судді: