ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/309/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" червня 2019 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі

головуючого судді Колесника О.М.

при секретарі Литвин Н.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_3 як законного представника неповнолітніх дітей ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про усунення перешкод у користуванні квартирою, визначення порядку користування жилим приміщенням,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про усунення перешкод у користуванні квартирою, визначення порядку користування жилим приміщенням.

В судовому засіданні суд поставив на обговорення питання про залишення позову ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні квартирою, визначення порядку користування жилим приміщенням без розгляду, оскільки позивач 21.05.2019 року та 24.06.2019 року повторно не з`явився у судові засідання, при цьому він був двічі повідомлений судом про дату і місце розгляду справи належним чином, з заявами до суду про підтримку позовних вимог і розгляд справи у його відсутність не звертався.

Заслухавши думку відповідача, вивчивши матеріали цивільної справи, суд вважає необхідним залишити позов без розгляду з наступних підстав.

Згідно п.5, ч.1, ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

У відповідності до ч.5, ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Як зазначає ч.1; 3, ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Аналізуючи вказані вище норми права, суд вважає, що законодавець передбачив, що за умови двох поспіль неявок до суду позивача або його представника без поважних підстав як перший, так і другий раз, позовна заява залишається без розгляду.

Як встановлено у судовому засіданні, в провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебуває дана цивільна справа з 3.09.2018 року (а.с.2). Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва Колесника О.М. від 8.10.2018 року було відкрито провадження у справі (а.с.18).

Після закриття підготовчого провадження 27.11.2018 року судовий розгляд справи було призначено на 21.05.2018 року о 15-00 годин. Сторони поставили свої підписи у розписці, включаючи і позивача (а.с.59), однак він не з'явився до суду на вказану дату (а.с.59-А).

За змістом ч.1, ст.210 ЦПК України суд має розпочати розгляд справи по суті не пізніше ніж через шістдесят днів з дня відкриття провадження у справі, а у випадку продовження строку підготовчого провадження - не пізніше наступного дня з дня закінчення такого строку.

В зв`язку з неявкою сторін 21.05.2019 року в судове засідання розгляд справи було відкладено на 24.06.2019 року на 9-00 годин, про що був повідомлений позивач шляхом направлення судового повідомлення на ту ж адресу, вказану в позовній заяві (а.с.79), яке було отримане позивачем особисто 6.06.2019 року (а.с.80). Але 24.06.2019 року позивач та/або його представник повторно не з`явились в судове засідання. З заявами до суду про зміну свого місця проживання в порядку ч.1, ст.131 ЦПК України позивач не звертався.

Як наголошує ч.1, ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 року №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Листом Верховного Суду України від 25.01.2006 року №1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Крім того, як зазначає у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Враховуючи вказані положення, суд звертає увагу, що між останнім і попереднім судовими засіданнями, тобто між 21.05.2019 року та 24.06.2019 року пройшов понад місячний термін, однак вказана процесуальна особа, позивач та/або його представник не поцікавились у відкритих джерелах інформації про дату призначеного судового розгляду на 24.06.2019 року або на дати, які передували вказаній.

Таким чином, оскільки позивач та/або його представник (представники) 21.05.2019 року та 24.06.2019 року повторно не з`явились до суду, при цьому позивач був двічі повідомлений судом про розгляд справи належним чином, з заявами до суду про підтримку позовних вимог та розгляд справи по суті у його відсутність або у відсутність свого представника перед початком даного розгляду справи не звертався, враховуючи розумний строк розгляду справи, що включає термін не більше 60 днів, а справа в провадженні суду перебуває майже 10 місяців, тому суд вважає необхідним залишити даний позов без розгляду. При цьому позивач не позбавлений права звернутись до суду з аналогічним позовом у будь-який час.

Керуючись ст.44; 130; 131; 210; 223; 257 ЦПК України, ст.6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 року №475/97-ВР, суд

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_3 як законного представника неповнолітніх дітей ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про усунення перешкод у користуванні квартирою, визначення порядку користування жилим приміщенням залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 15 днів після її проголошення через Дарницький районний суд м. Києва.

Суддя :