ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 липня 2019 року

м.Суми

Справа №587/547/19

Номер провадження 22-ц/816/3780/19

Сумський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - Хвостик С. Г. (суддя-доповідач),

суддів - Собини О. І. , Левченко Т. А.

за участю секретаря судового засідання - Назарової О.М.,

прокурора Вортоломея Максима Федоровича,

розглянув у відкритому судовому засіданні у порядку спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу Сумської місцевої прокуратури на ухвалу Сумського районного суду Сумської області від 22 травня 2019 року в складі судді Черних О. М., постановленої у м. Суми, повний текст якої складений 22 травня 2019 року, -

в с т а н о в и в:

У березні 2019 року Сумська місцева прокуратура в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру в Сумській області та Низівської селищної ради звернулася до суду з позовом до ОСОБА_1 , третя особа Товариство з обмеженою відповідальністю «СП-АРГОС» про стягнення заборгованості з орендної плати, розірвання договору оренди та повернення земельної ділянки.

Ухвалою Сумського районного суду Сумської області від 22 травня 2019 року вказану позовну заяву було залишено без розгляду.

Не погоджуючись з ухвалою суду, Сумська місцева прокуратура оскаржила її в апеляційному порядку.

В апеляційній скарзі прокурор, посилаючись на невідповідність висновків суду обставинам справи, неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить рішення суду скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

В доводах апеляційної скарги зазначається, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про наявність підстав для залишення позову без розгляду в зв`язку з відсутністю у позивача повноважень для звернення до суду в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру в Сумській області. Зокрема, заявник апеляційної скарги вказав, що звернення прокурора до суду здійснено з підстав, визначених законом. При цьому, в позові наведено обґрунтування того, у чому полягає порушення інтересів держави та необхідність їх захисту. До того ж, позивач звернув увагу на ту обставину, що за наявності факту заподіяння шкоди державним інтересам внаслідок невиконання відповідачем ОСОБА_1 зобов`язань щодо внесення орендної плати за договором оренди земельної ділянки від 08 травня 2015 року Головне управління Держгеокадастру в Сумській області, тобто орган, який має право самостійно звернутися з позовною заявою до орендаря, повідомило прокуратуру про неможливість самостійного захисту інтересів держави через фінансову неспроможність сплатити судовий збір та висловило погодження з позицією прокурора звернутись з вказаним позовом до суду. Також, позивач вважає помилковим висновок суду першої інстанції про залишення позову без розгляду на підставі п. 2 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, оскільки, на його думку, вказана норма застосовується у випадку подання позовної заяви від імені заінтересованої особи представником, який не має повноважень на ведення справи у суді (відсутні правовстановлюючи документи, що їх підтверджують). Ураховуючи викладене, Сумська місцева прокуратура вважає, що її звернення з даним позовом є правомірним.

У відзиві на апеляційну скаргу третя особа ТОВ «СП-АРГОС» просить апеляційну скаргу позивача залишити без задоволення, а оскаржену ухвалу суду - без змін. При цьому, товариство зазначило, що Сумська місцева прокуратура не довела факту порушення державних інтересів з боку відповідача. У той же час, на думку третьої особи, Головне управління Держгеокадастру в Сумській області та Низівська селищна рада відповідно до закону мають право самостійно звернутися до суду з даною позовною заявою за захистом порушених прав. Крім того, на думку ТОВ «СП-АРГОС», місцева прокуратура не надала до суду достатніх доказів на підтвердження своїх повноважень для звернення з позовом в інтересах держави.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення прокурора Вортоломея М.Ф. про задоволення апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Звертаючись до суду з позовом в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру в Сумській області та Низівської селищної ради, Сумська місцева прокуратура обґрунтовувала наявність порушення інтересів держави тим фактом, що внаслідок невиконання відповідачем ОСОБА_1 зобов`язань щодо щомісячного внесення орендної плати за договором оренди земельної ділянки від 08 травня 2015 року до бюджету Низівської селищної ради не надійшли кошти в сумі 163987,64 грн, які могли бути використані на потреби громади або на забезпечення функцій держави та місцевого самоврядування. До того ж, як на підставу для звернення до суду з даним позовом місцева прокуратура вказала на те, що Головне управління Держгеокадастру в Сумській області та Низівська селищна рада не вжили відповідних заходів на усунення порушень чинного законодавства, а саме: не звернулися з відповідним позовом про стягнення заборгованості за договором оренди землі, розірвання договору та повернення земельної ділянки (а.с. 3 - 10).

Ухвалою Сумського районного суду Сумської області від 25 березня 2019 року відкрито провадження у даній справі. Вирішено, що розгляд справи необхідно провести в порядку загального позовного провадження. Розпочато підготовче провадження з дня постановлення даної ухвали. Проведення підготовчого засідання призначено на 22 квітня 2019 року на 10-30 год. Встановлено строк для надання відзиву на позовну заяву (а.с. 48).

04 квітня 2019 року до суду першої інстанції надійшла заява Сумської місцевої прокуратури про залучення в якості третьої особи ТОВ «СП-АРГОС» (а.с. 50).

Ухвалою Сумського районного суду Сумської області від 22 квітня 2019 року залучено в якості третьої особи по справі ТОВ «СП-АРГОС». Викликано представника товариства в підготовче судове засідання на 22 травня 2019 року на 09-30 год. (а.с. 66).

Постановляючи ухвалу від 22 травня 2019 року про залишення без розгляду позовної заяви з підстав, передбачених п. 2 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд першої інстанції виходив з того, що Сумська місцева прокуратура не надала достатніх доказів на підтвердження своїх повноважень для звернення до суду з даним позовом в інтересах держави, зокрема, як вказав суд, заявник не обґрунтував, в чому полягає порушення або загроза порушення інтересів держави, необхідність захисту від таких порушень.

Перевіряючи законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів виходить з наступного.

Відповідно до положень ст. 48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Питання участі у цивільному процесі органів та осіб, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб, визначено ст. 56 ЦПК України.

У ч. ч. 3, 4 ст. 56 ЦПК України йдеться про те, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених ст. 185 цього Кодексу.

Зокрема, відповідно до п. 4 ч. 4 ст. 185 ЦПК України заява повертається у випадках, коли відсутні підстави для звернення прокурора до суду в інтересах держави або для звернення до суду особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Частиною 1 ст. 196 ЦПК України передбачено, що для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

Завданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті (частина перша статті 189 ЦПК України).

Згідно вимог ч. 2 ст. 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд, зокрема: у разі необхідності заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви; вирішує питання про вступ у справу інших осіб, заміну неналежного відповідача, залучення співвідповідача, об`єднання справ і роз`єднання позовних вимог, прийняття зустрічного позову, якщо ці питання не були вирішені раніше; може роз`яснювати учасникам справи, які обставини входять до предмета доказування, які докази мають бути подані тим чи іншим учасником справи; здійснює інші дії, необхідні для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 200 ЦПК України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду .

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

У ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» йдеться про те, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Верховний суд неодноразово звертав увагу на те, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави.

Частиною 4 ст. 23 Закону «Про прокуратуру» передбачено, що прокурор здійснює представництво інтересів держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

У разі вирішення справи по суті безпідставність звернення прокурора до суду на захист інтересів держави може бути підставою для скасування судового рішення, що набрало законної сили, лише у випадку, коли законних підстав для такого представництва явно не було, що свідчить про порушення п.3 ч.1 ст. 131-1 Конституції України.

Крім того, виходячи з вимог п. 8 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, та не було сплачено судовий збір і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк, тобто, без додержання вимог щодо того, що у разі пред`явлення позову особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення (ч. 5 ст. 175 ЦПК України).

Ураховуючи аналіз наведених вище норм права та обставини справи, колегія суддів вважає, що суду першої інстанції, який має досить широкий розсуд (дискрецію) в оцінці підстав звернення прокурора, у даній справі необхідно було залишити позовну заяву прокурора без руху з вказівкою на обгрунтування підстав звернення до суду в інтересах держави і після її невиконання повернути позов прокурору або надати можливість прокурору у підготовчому судовому засіданні подати уточнену позовну заяву з наведенням обґрунтувань пред`явлення позову в інтересах Головного управління Держгеокадастру в Сумській області та Низівської селищної ради з зазначенням даних, які свідчать про невиконання або неналежне виконання суб`єктами владних повноважень щодо захисту інтересів держави та територіальної громади або залишити позов прокурора без розгляду зі стадії відкриття розгляду справи по суті, якщо прокурор подав заяву без обґрунтування підстав звернення до суду в інтересах держави (п. 8 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, а не п. 2 ч. 1 ст. 257 ЦПК України).

Таким чином, зважаючи на те, що на думку суду першої інстанції обставини, які свідчать про відсутність у прокурора повноважень на ведення справи були виявлені після відкриття провадження по справі, тому місцевому суду слід було відкласти судове засідання та надати позивачу строк для подання уточненої позовної заяви, у зв`язку з чим колегія суддів вважає передчасним висновок суду про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду.

Ураховуючи викладене, оскільки оскаржувана ухвала, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, постановлена з порушенням норм процесуального права, тому її на підставі ст. 379 ч. 1 п. 4 ЦПК України необхідно скасувати і направити справу для продовження її розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 367; 374 ч. 1 п. 6; 379 ч. 1 п. 4; 382 ЦПК України, апеляційний суд, -

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу Сумської місцевої прокуратури задовольнити частково, а ухвалу Сумського районного суду Сумської області від 22 травня 2019 року в даній справі скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та не оскаржується в касаційному порядку.

Повне судове рішення складено 04 липня 2019 року.

Головуючий: С.Г. Хвостик

Судді: О.І. Собина

Т.А. Левченко