Провадження № 2/761/5107/2019
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 червня 2019 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Пономаренко Н.В., вивчаючи матеріали позовної заяви ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ) про поділ майна подружжя, -

ВСТАНОВИВ:

У квітні 2019 року до Шевченківського районного суду міста Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя.

Під час вивчення матеріалів позовної заяви було встановлено, що остання подана з порушенням вимог ст. 177 ЦПК України.

Ухвалою Шевченківського районного суду від 15.04.2019 року вказану позовну заяву було залишено без руху та надано строк позивачу для усунення недоліків

28.05.2019 року до суду надійшло клопотання представника позивача адвоката ОСОБА_1 про поновлення процесуального строку для усунення недоліків. Вказане клопотання представник позивача мотивує тим, що про існування ухвали про залишення позовної заяви без руху від 15.04.2019 року позивачу стало відомо лише 23.05.2019, яку ОСОБА_1 знайшов у своїй квартирі, оскільки вказану ухвалу отримала дружина позивача та приховала її від чоловіка. Так, у Шевченківському районному суді м. Києва перебуває цивільна справа ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу, що підтверджує факт перебування подружжя у неприязних стосунках. У зв`язку із зазначеним, представник позивача просить суд поновити процесуальний строк для усунення недоліків.

Так, відповідно до ч.ч.1, 2 ст. 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Дослідивши клопотання представника позивача, суд приходить до висновку, що вказані заявником причини пропуску строку на виконання вимог ухвали від 15.04.2019 є поважними, у зв`язку з чим, суд ухвалив задовольнити клопотання представника позивача та поновити процесуальний строк для усунення недоліків.

Так, 28.05.2019 року представником позивача було усунуто недоліки.

На виконання вимог ч. 6 ст. 187 ЦПК України, судом направлено запит до Шевченківської районної в м. Києві державної адміністрації щодо отримання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача. Відповідь на вказаний запит надійшла до суду 24 червня 2019 року.

Дана позовна заява відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 Цивільного процесуального кодексу України, спір підсудний Шевченківському районному суду м. Києва. Підстав для повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження у справі не вбачається. Форма та зміст позовної заяви, додатки до неї дають підстави для відкриття провадження у справі.

Водночас, п. 4 ч. 2 ст. 187 ЦПК України передбачено, що при постановленні ухвали про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі судом зазначається за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатися справа.

Як встановлено положеннями ч. 4 ст. 19 ЦПК України, загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Крім того, ч.3 ст. 274 ЦПК України, при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: ціну позову; значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; кількість та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч.4 ст.274 ЦПК України передбачено, що в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів та поділ майна подружжя; 2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

В даному випадку, зважаючи на вищенаведені вимоги цивільного процесуального законодавства України, а також враховуючи категорію та складність справи, обсяг та характер доказів у справі, суддя приходить до висновку, що цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, підлягає розгляду за правилами загального позовного провадження.

Керуючись ст.ст. 11, 13, 19, 187, 189-191, 260, 274, 353, 354, п.п. 15.5 п.15 Розділу ХІІІ Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України, суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання представника позивача адвоката ОСОБА_1 про поновлення процесуального строку для позивача ОСОБА_1 на виконання вимог ухвали від 15.04.2019 року про залишення позовної заяви без руху - задовольнити.

Поновити позивачу ОСОБА_1 пропущений строк на виконання вимог ухвали від 15.04.2019 року про залишення позовної заяви без руху.

Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя.

Розгляд цивільної справи проводити в порядку загального позовного провадження.

Призначити у справі підготовче судове засідання на 24 липня 2019 року о 12 год. 45 хв., яке проводити за адресою: м. Київ, вул. Дегтярівська,31-а, зал 701.

Викликати для участі в підготовчому засіданні учасників справи.

Учасникам справи надіслати копії ухвали про відкриття провадження у справі (в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення) протягом двох днів з дня її складення у відповідності до ч.5 ст. 272 ЦПК України.

Одночасно з копією ухвали про відкриття провадження у справі відповідачу надіслати копію позовної заяви з копіями доданих до неї документів.

Встановити відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву і всіх письмових доказів (які можливо доставити до суду), висновків експертів і заяв свідків, що підтверджують заперечення проти позову.

Відповідно до вимог ч.4 ст. 178, ст. 191 ЦПК України одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копію відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи.

Роз`яснити відповідачу, що у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений строк без поважних причин, суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Роз`яснити відповідачу його право пред`явити зустрічний позов у строк, встановлений судом для подання відзиву.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення на відповідь на відзив, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (позовна заява; відзив на позовну заяву; відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву) є їхнім правом. У разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Інформацію по справі учасники справи можуть отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: https://court.gov.ua/sud2610/.

Ухвала суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду у зв`язку з порушенням правил підсудності протягом 15 (п`ятнадцяти) днів з дня її складення шляхом подачі апеляційної скарги через Шевченківський районний суд міста Києва.

В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: