справа №619/1783/17
провадження №2-зз/619/2/19
У Х В А Л А

іменем України

27 червня 2019 року

Дергачівський районний суд Харківської області у складі:

Головуючого судді Кононихіної Н.Ю.,

При секретарі Мєщан І. О.

розглянув у відкритому судовому засіданні у м. Дергачі

заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 «про скасування заходів забезпечення позову», де заінтересованими особами є ОСОБА_3 , міжрайонний відділ ДВС по Дергачівському та Золочівському районах ГТУЮ в Харківській області, міжрайонний відділ ДВС по Холодногірському та Новобаварському районах м. Харкова ГТУЮ в Харківській області

по цивільній справі за позовом

ОСОБА_3 до ОСОБА_2 «про стягнення суми заборгованості за договором позики»,

встановив:

В провадження суду надійшла цивільна справа за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 «про стягнення суми заборгованості за договором позики, сум боргу з урахуванням інфляції, 3% річних, відшкодування судових витрат». З матеріалів позову вбачається, що: позивач - фізична особа ОСОБА_3 та відповідач ОСОБА_2 мають цивільно-правові відносини, за договором позики грошових коштів від 11.06.2013, який посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Назаровою О.C., реєстровий № 793. За даним Договором позики ОСОБА_4 отримав від ОСОБА_3 грошову безвідсоткову позику в розмірі 111000грн., яку зобов`язався повністю повернути в строк до 11 червня 2014 року. Договір укладено відповідно до вимог ст.ст.1046-1047 ЦК України.

Позика було в повному обсязі отримана позичальником до підписання нотаріального договору, про що зазначено п 1. Договору, також про отримання коштів позичальником була складена розписка, копія якої додається.

На момент 25.10.2013 позичальником ОСОБА_2 повернуто позикодавцеві ОСОБА_3 позику лише частково - в сумі 7299,00грн. про що свідчить копія розписки про отримання грошей, яку склав позикодавець ОСОБА_3 , інші кошти не повернуті.

Строк повернення позики відповідно до умов договору сплинув 11 червня 2014 року, сума неповернутих коштів становить 103701,00грн., (111000,00 - 7299,00 = 103701.00).

Ухвалою Дергачівського райсуду Харківської області від 09 червня 2017 року на майно відповідача у вигляді житлового будинку площею 42,20 кв.м, що розташованого за адресою: АДРЕСА_1 було накладено арешт в порядку забезпечення позову.

Рішенням Дергачівського райсуду Харківської області від 21.11.2017 позов задоволено у повному обсязі та з ОСОБА_2 на користь позивача стягнуто суму заборгованості за договором позики у розмірі 103701,00 грн, 3% річних у розмірі 10458,17 грн, інфляційні витрати у розмірі 98125,03 грн і суму судового збору 2443,22 грн,а також суму правової допомоги 7950,00 грн.

21.01.2019 до Дергачівського райсуду Харківської області звернулися ОСОБА_1 та ОСОБА_2 із заявою про скасування забезпечення позову.

У судовому засіданні представник заявників ОСОБА_5 підтримав заявлені вимоги.

У судовому засіданні ОСОБА_3 та її представник просили відмовити у задоволенні клопотання про зняття арешту.

В судове засідання представник заінтересованої особи міжрайонного відділу ДВС по Дергачівському та Золочівському районах ГТУЮ в Харківській області не з`явився, сповіщений про дату, час та місце розгляду справи, про причини неявки не повідомив, не з`явився без поважних причин, суд розглядає справу за відсутності представника заінтересованої особи.

У судовому засіданні представник заінтересованої особи міжрайонного відділу ДВС по Холодногірському та Новобаварському районах м. Харкова ГТУЮ в Харківській області просив задовольнити клопотання.

Суд, вислухавши сторони, вивчивши матеріали справи, вважає, що клопотання підлягає задоволенню з таких підстав.

11 жовтня 2017 року Дергачівським районним судом Харківської області у справі № 619/2680/17 було винесено рішення, за яким стягнуто з боржника ОСОБА_2 на користь заявника ОСОБА_1 заборгованість за договором позики в розмірі 100 000,00 грн., судовий збір в розмірі 1 000,00 грн., а всього 101 000,00 грн.

На підставі цього, міжрайонним відділом державної виконавчої служби по Дергачівському та Золочівському районах Головного територіального управління юстиції у Харківській області було відкрито виконавче провадження № 55341490, в ході якого нерухоме майно житловий будинок, загальна площа 42,20 кв.м., який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , належний ОСОБА_2 , було передано на реалізацію, шляхом проведення електронних торгів.

Вказане майно не було реалізоване на прилюдних торгах, у зв`язку з чим, на підставі п. 6 ст. 61 ЗУ «Про виконавче провадження» Заявник скористався своїм правом та залишив за собою вищевказане нереалізоване нерухоме майно в рахунок часткового погашення боргу у ЗВП № 56662117, про що був складений Акт про передачу майна стягувачу у рахунок погашення боргу та Постанова про передачу майна стягувачу у рахунок погашення боргу від 06.12.2018 року за ВП № 55341490.

Таким чином, заявник придбав нерухоме майно, а саме: житловий будинок з надвірними будівлями за адресою: АДРЕСА_1 загальною площею 42,20 м.кв., житлова площа 17,60 м.кв.

Однак, належним чином оформити право власності, ОСОБА_1 не з змозі, у зв`язку з наявністю арешту нерухомого майна (обтяження № 21107602 зареєстрованого 26.06.2017 державним реєстратором Дергачівської районної державної адміністрації Харківської області Собковським К.О.), який був накладений на підставі ухвали Дергачівського районного суду № 619/1783/17 від 09.06.2017, як захід забезпечення позову про стягнення суми боргу з громадянина України ОСОБА_2 на користь громадянки України ОСОБА_6 .

Ухвала Дергачівського районного суду № 619/1783/17 від 09.06.2017, про забезпечення позову, шляхом накладення арешту на майно боржника, а саме: житловий будинок з надвірними будівлями за адресою: АДРЕСА_1 , яке належало на праві власності боржнику ОСОБА_2 , обґрунтовувалась тим що, на час її постановлення між сторонами існував спір та існувала реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду при задоволенні позову.

21 листопада 2017 року Дергачівським районним судом Харківської області було винесено рішення №619/1783/17 про стягнення на користь ОСОБА_3 суми боргу з ОСОБА_4 , таким чином спір між сторонами було вирішено.

В подальшому виконавчі листи з примусового виконання вищезазначеного рішення було передано ОСОБА_3 до виконавчої служби.

Таким чином, у міжрайонному відділі державної виконавчої служби по Дергачівському та Золочівському районах Головного територіального управління юстиції у Харківській області на виконанні перебували декілька виконавчих проваджень про стягнення суми боргу з ОСОБА_2 , які були об`єднанні у зведене виконавче провадження № 56662117.

В результаті здійснення відповідних заходів примусового виконання рішень судів, єдине зареєстроване на праві приватної власності нерухоме майно боржника ОСОБА_4 було передано для примусової реалізації, однак реалізовано не було у зв`язку з відсутністю бажаючих його придбати та заявник скористався своїм правом залишивши за собою вищевказане нереалізоване нерухоме майно в рахунок часткового погашення боргу.

Відповідно до приписів ст. 319 ЦК України, Власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства. Держава не втручається у здійснення власником права власності.

У відповідності до ч. 1 ст. 321 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Пунктом 29 Розділу VIII «Порядок звернення стягнення на майно боржника» Інструкції з організації примусового виконання рішень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України 02.04.2012 № 512/5 (зі змінами) (далі - Інструкція) встановлено, що після реалізації арештованого майна чи його передачі стягувачу в рахунок погашення боргу всі арешти та заборони з такого майна знімаються не пізніше наступного робочого дня після отримання виконавцем документів, що підтверджують повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах або після його передачі стягувачу.

Водночас п. 7 Розділу X «Порядок розрахунків за придбане на електронних торгах майно та перехід права власності» Порядку реалізації арештованого майна затвердженого наказом Міністерства юстиції України 29.09.2016 № 2831/5 встановлено, що виконавець виносить постанову про зняття арешту з реалізованого майна, накладеного приватним виконавцем не пізніше наступного робочого дня з дня видачі/надсилання акту про проведені електронні торги переможцю.

Державним виконавцем вищевказані вимоги діючого законодавства виконані у повному обсязі, шляхом звільнення майна з-під арештів накладених виконавцями, а скасування заборони, зареєстрованої на підставі ухвали Дергачівського районного суду № 619/1783/17 від 09.06.2017, не входить до компетенції виконавця.

Відповідно до п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» від 22.12.2006 № 9, заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. Зважаючи на це, суд при задоволенні позову не вправі скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування.

ОСОБА_1 , користуючись своїм правом стягувача, залишив за собою вищевказане нереалізоване нерухоме майно, в рахунок часткового погашення боргу у ВП № 56662117, а існування обтяження порушує його право на реєстрацію власності, тому арешт накладений ухвалою Дергачівського районного суду № 619/1783/17 від 09.06.2017 р. підлягає скасуванню, оскільки змінились обставини, що зумовлювали його застосування.

Виходячи з вищенаведеного, керуючись ст. ст. 158, 182, 183 ЦПК України, ст. 58 ЗУ «Про виконавче провадження», ІНСТРУКЦІЄЮ з організації примусового виконання рішень,суд

ухвалив:

Скасувати заходи забезпечення позову у вигляді арешту, накладеного ухвалою Дергачівського районного суду № 619/1783/17 від 09.06.2017 - на житловий будинок площею 42,20 кв.м, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Н. Ю. Кононихіна