Справа № 484/1365/19
Провадження № 2/484/752/19
Рішення
24.06.2019 року Первомайський міськрайонний суд Миколаївської області
в складі: головуючого судді Максютенко О.А.
секретаря судового засідання Завірюха В.Ю.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Первомайську цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим будинком
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим будинком, обґрунтовуючи свої позовні вимоги тим, що на підставі нотаріально посвідченого договору купівлі-продажу житлового будинку, він є власником будинку, що знаходиться за адресою в АДРЕСА_1 . Того ж дня відбулась реєстрація права власності у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, що підтверджується відповідним витягом № 159420692. Однак у даному будинку з 01.06.1995 року зареєстрований син колишньої власниці будинку ОСОБА_3 відповідач у справі ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який фактично у вказаному будинку не проживає. Добровільно знятися з реєстрації відповідач не захотів, договорів найму з позивачем не укладав, для позивача є сторонньою особою, яка порушує його права, як власника. Тому, на підставі ст. 381, 391 ЦК, ст.ст. 156, 157, 170 ЖК України просить визнати відповідача таким, що втратив право користування житловим будинком, оскільки він позбавлений можливості користуватися і володіти вказаним житловим будинком.
Позивач в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву з клопотанням про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримує у повному обсязі та просить їх задовольнити. Проти винесення заочного рішення не заперечує.
Відповідач всудове засідання не з`явився, хоча про час та місце розгляду справи був повідомлений у відповідності до ст. 130 ЦПК України, причини неявки суду невідомі. Відзив на позов не подав.
Відповідно до ч.1 ст. 280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату час і місце судового засідання без поважних причин або без повідомлення причин, не подав відзив, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Дослідивши матеріали справи, заяву позивача, який не заперечував проти заочного розгляду справи і вирішення справи на підставі наявних у справі доказів, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача обґрунтовані, ґрунтуються на законі і підлягають задоволенню виходячи з наступного.
В судовому засіданні встановлено, що власником житлового будинку АДРЕСА_1 , АДРЕСА_1 ) на підставі договору купівлі-продажу житлового будинку та земельної ділянки від 13.03.2019 року, посвідченого приватним нотаріусом Первомайського міського нотаріального округу Миколаївської області, Цихонею В.А., зареєстровано в реєстрі за № 924 є ОСОБА_1 , позивач по справі.
Згідно довідки від 14.03.2019 року, виданої головою квартального комітету № 23, ОСОБА_2 зареєстрований в буд. АДРЕСА_2 , але не проживає за місцем реєстрації.
Відповідно до ч. 1 ч 2 ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.
Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним, ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом.
Відповідно до ст. 379 ЦК України житлом фізичної особи є житловий будинок, квартира, інше приміщення, призначені та придатні для постійного проживання в них.
Згідно зі ст. 391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.
Згідно ч.1 ст. 383, 150 ЖК УРСР громадяни, які мають у приватній власності будинок (частину будинку), квартиру, користуються ним(нею) для особистого проживання і проживання членів їх сімей та інших осіб.
Члени сім`ї власника жилого будинку, які проживають разом із ним у будинку, що йому належить, користуються жилим приміщенням нарівні з власником будинку, якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням (ч.1 ст. 156 ЖК УРСР). Аналогічну норму містить також ст.405 ЦК України.
Відповідно до ч. 4 статті 156 ЖК до членів сім`ї власника відносяться особи, зазначені в частині другій статті 64 цього Кодексу, а саме подружжя, їх діти і батьки. Членами сім`ї власника може бути визнаний інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з ним і ведуть зним спільне господарство.
Виходячи з наведеного, користування житлом, яке знаходиться у власності особи, мають члени сімї власника ( подружжя, їх діти, батьки) та інші особи, які постійно проживають разом з власником будинку, ведуть з ним спільне господарство, якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням.
При цьому, право члена сім`ї власника будинку (квартири) користуватися цим житлом існує лише за наявності у власника права приватної власності на це майно. Тобто виникнення права членів сім`ї власника будинку (квартири) на користування цим будинком та обсяг цих прав залежить від виникнення у власника будинку права власності на цей будинок, а відтак - припинення права власності особи на будинок припиняє право членів її сім`ї на користування цим будинком. Водночас законом не передбачено перехід прав і обов`язків попереднього власника до нового власника в частині збереження права користування житлом (житлового сервітуту) членів сім`ї колишнього власника у випадку зміни власника будинку.
Відповідач ОСОБА_2 не є членом сім`ї власника житлового будинку АДРЕСА_1 , а є членом сім`ї колишнього власника будинку ОСОБА_3 , з часу набуття позивачем права власності на вказаний житловий будинок, в ньому не проживає. В той же час реєстрація відповідача ОСОБА_2 створює позивачу перешкоди в користуванні своїм майном.
Таким чином, за встановлених судом фактичних обставин спір підлягає вирішенню з підстав ст.ст. 383 та 391 ЦК України.
Згідно ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.
Зазначена норма матеріального права визначає право власника, у тому числі житлового приміщення або будинку, вимагати будь яких усунень свого порушеного права від будь яких осіб будь яким шляхом, який власник вважає прийнятним. Визначальним для захисту права на підставі цієї норми права є наявність у позивача права власності та встановлення судом наявності перешкод у користуванні власником своєю власністю.
За такого, враховуючи вищенаведене, суд вважає, що позовні вимоги ОСОБА_1 є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.
Крім того, судові витрати відносяться на рахунок відповідача відповідно до ч. 6 ст.141 ЦПК України.
Керуючись ст.ст. 2, 10-13, 258, 259, 265, 268 ЦПК України, суд
позов ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (місце проживання: АДРЕСА_3 , ІНПП - НОМЕР_2 ) до ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (місце реєстрації АДРЕСА_1 , ІНПП -н/в ), про визнання особи такою, що втратила право користування житловим будинком - задовольнити.
Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , таким, що втратив право користування житловим будинком, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 .
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір в сумі 768 грн. 40 коп.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача . Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана позивачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Миколаївського апеляційного суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Первомайський міськрайонний суд Миколаївської області.

Суддя: