Номер провадження 2/754/4297/19
Справа №754/5446/18
РІШЕННЯ

Іменем України

12 червня 2019 року Деснянський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді: Таран Н.Г.,

секретаря судового засідання: Ковтуненка В.В.,

за участю:

позивача - ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2 - адвоката Кудій М.О.,

представника відповідача КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва» - Колісніченко А.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва», ОСОБА_2 , про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири,

ВСТАНОВИВ:

Позивачка звернулася до суду із позовом до відповідачів ОСОБА_2 та КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди у зв`язку із залиттям, мотивуючи свої вимоги тим, що вона є власником квартири АДРЕСА_1 . Відповідач ОСОБА_2 власником квартири № 117 того ж будинку . 28.06.2017 року квартиру позивачки було затоплено. 03.07.2017 року комісією Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва» у складі: головного інженера ОСОБА_3 , майстра ОСОБА_4 , майстра ОСОБА_5 та слюсара-сантехніка ОСОБА_6 та затвердженого начальником житлово-комунальної дільниці №301 ОСОБА_13 було складено Акт про те, що причиною залиття являється засмічення каналізаційної труби між другим а третім поверхами зі сторони квартири 117, житлового будинку за адресою АДРЕСА_4 , внаслідок халатного відношення мешканців квартири 117 до сантехнічного обладнання. Внаслідок залиття її квартири всі кімнати в різній мірі пошкоджені та потребують ремонту. Крім того, внаслідок залиття квартири протягом майже тижня каналізаційними водами, меблі та постільна білизна стали непридатними до використання і їх викинуто. Заява до Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва» була зроблена позивачем 28.06.2017 року, доступ до квартири №117 Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва» здійснило лише 03.07.2017 року, внаслідок чого квартира позивачки 5 днів затоплювалась каналізаційними відходами. З метою оцінки спричиненої їй майнової шкоди ОСОБА_1 звернулася до Центру експертної оцінки. Відповідно до висновку експерта вартість відновлюваного ремонту становить 42056,00 грн. Також позивачці завдана моральна шкода, що проявилася у порушенні нормального ритму життя, у негативних емоціях з приводу пошкодження майна та неможливості нормального користування ним протягом кількох місяців. Крім того, наслідком залиття квартири каналізаційними водами вона захворіла на коньюктевіт, через постійні хвилювання артеріальний тиск та вперше діагностовано цукровий діабет 2-го типу. Завдану їй моральну шкоду вона оцінює у 30000, 00 грн. Оскільки відповідачі не бажають добровільно відшкодувати завдану шкоду позивачка звертається до суду з даним позовом, в якому просить стягнути солідарно з Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва», ОСОБА_2 на її користь грошові кошти у розмірі 42056,00 грн. матеріальної шкоди; стягнути солідарно з Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва», ОСОБА_2 на її користь грошові кошти у розмірі 30000, 00 грн. моральної шкоди; стягнути солідарно з Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва», ОСОБА_2 на її користь грошові кошти у розмірі 1500, 00 грн. за проведення оцінки вартості завданої шкоди; стягнути солідарно з Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва», ОСОБА_2 на її користь витрати по сплаті судового збору у розмірі 720,00 та витрати на правову допомогу 5000 грн.

05.07.2018 року представником відповідача КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва» подано відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що КП є господарюючим суб`єктом на праві господарського відання відносно житлового будинку АДРЕСА_4 та є його балансоутримувачем. Відповідно до Статуту предметом діяльності КП «Керуюча компанія» є утримання житлового і нежитлового фонду, що належить до комунальної власності територіальної громади м. Києва та закріплений за Підприємством на праві господарського відання, здійснення відповідно до вимог законодавства контролю за використанням житлових приміщень за призначенням, переплануванням та вжиття заходів в установленому порядку. Відповідно до Положення про житлово-експлуатаційну дільницю ЖЕД здійснює належне утримання житлового та нежитлового фонду, який перебуває на обслуговуванні КП «Керуюча компанія», інженерного обладнання будинків, забезпечує санітарний стан житлових будинків та прибудинкових територій і їх упорядкування, проводить огляди технічного стану житлових будинків з метою прийняття своєчасних дій по його належному утриманню. Позивач стверджує, що до порушення її цивільного права, завдання їй майнової шкоди (збитків) та моральної шкоди, причетний Відповідач КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва». Відповідно до акту ЖЕД-301 від 03.08.2017 року встановлено, що сталося залиття квартири АДРЕСА_5 з вини власника квартири № 117. Комісією встановлено , що залиття сталося через засмічення каналізаційної труби між другим та третім поверхами, внаслідок халатного відношення мешканців квартири №117 до сантехнічного обладнання. Відповідно до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Держжитлокомунгоспу від 17.05.2005 року № 76 технічне обслуговування жилих будинків - комплекс робіт, спрямованих на підготовку справності елементів будівель чи заданих параметрів та режимів роботи технічного обладнання. Технічне обслуговування жилих будинків включає роботи з контролю за його станом, забезпечення справності, працездатності, наладки і регулювання інженерних мереж тощо. Контроль за технічним станом здійснюється шляхом провадження системи технічного огляду жилих будинків. Система технічного огляду жилих будинків включає проведення планових (загальних, профілактичних) та позапланових оглядів. Загальні огляди передбачають комплексне обстеження комісією елементів приміщень будинку, а також їх зовнішнього благоустрою з метою визначення технічного і санітарного стану, виявлення несправностей і прийняття рішень щодо їх усунення, а також визначення готовності будинків до експлуатації в наступний період. Загальний огляд проводиться з періодичністю два рази на рік - навесні та восени (весняний та осінній огляди). Загальні огляди будинку АДРЕСА_4 проводились ЖЕД-301 відповідно до наказу від 16.03.2017 року. Отже, твердження Позивача про те, що ЖЕД не здійснює належний контроль за технічним станом інженерного обладнання будинку не відповідає дійсності. Також вважають безпідставними твердження позивача на те, що з вини - бездіяльності відповідача КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва» її квартиру затоплювало каналізаційними відходами - оскільки 28.06.2017 року для ліквідації залиття о 6:57 робітниками аварійної служби було перекрито подачу холодного та гарячого водопостачання по стояку квартири позивача, яку було відновлено лише 03.07.2017 року після усунення причини аварії, інших повідомлень про залиття квартири на диспетчерську службу не надходило. Також, ЖЕД 301 01.07.2017 року направив лист на адресу органів Національної поліції щодо забезпечення останніми працівників для несанкціонованого доступу до квартири № 117 , однак представники поліції змогли прибути лише 03.07.2017 року. Крім того вважають, що причинного зв`язку між захворюваннями позивача та затопленням квартири не має, крім того правовідносини між позивачем та відповідачем законодавчо не визначають відшкодування моральної шкоди. А тому, у позовних вимогах позивача до КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва» слід відмовити.

27.07.2018 року відповідачем ОСОБА_2 подано відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що відповідно до Закону України «Про житлово-комунальні послуги», Постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення та типового договору про надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення» №630 від 21.07.2005 року та «Про затвердження Типового договору про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій» №529 від 20.05.2009 року, Наказу Державного комітету України з питань житлово-комунальногогосподарства «Про затвердження Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій» №76 від 17.05.2005 року - врегульовано відносини у сфері утримання багатоквартирних будинків та надання послуг населенню. Так, зазначеними нормативними актами визначено поняття: житлово-комунальних послуг, внутрішньо будинкових систем багатоквартирного будинку та аварії. Відповідно до п. 22 Типового договору про надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затвердженого Постановою КМУ №630 від 21.07.2005 року точками розподілу, в яких здійснюється передача послуг від виконавця споживачеві є у багатоквартирному будинку: з централізованого опавлення- стояки в межах квартири; з постачання холодної та гарячої води - водорозбірні крани (душова сітка); з водовідведення - зливний отвір санітарно-технічних приладів. Крім того, саме на виконавця послуг покладено обов`язок усувати аварії та інші порушення порядку надання послуг, а також виконувати заявки споживачів у строк встановлений законодавством та договором. Відповідно до Акту від 03.07.2017 року причиною залиття, що трапилось на системі водовідведення є засмічення каналізаційної труби між 2-м та 3-м поверхами, тобто внутрішньо будинкової мережі водовідведення, обов`язок утримання якої покладено на обслуговуючу організацію. Саме через неналежне виконання КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва» взятих на себе обов`язків та допущену бездіяльність сталося залиття квартири позивача та завдано їй майнової та немайнової шкоди.

На підставі викладеного відповідач просить суд відмовити ОСОБА_1 в задоволенні позову про стягнення з нього коштів на відшкодування шкоди залиттям квартири в повному обсязі.

17.07.2017 року до суду від позивача надійшла відповідь на відзив відповідача КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва». У даній відповіді на відзив позивач посилається на причетність КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва» до завдання матеріальної шкоди внаслідок несвоєчасного усунення аварії, відсутності контролю за станом інженерного обладнання будинку. Крім того, звертає увагу на те, що внаслідок перекривання постачання холодної та гарячої води по стояку - 9 квартир у вихідні та святкові дні, літній період залишились без води, а відповідач не усував аварію протягом п`яти днів.

У судовому засіданні позивачка ОСОБА_1 просила позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.

Представник Відповідача ОСОБА_2 - адвокат Кудій М.О. в судовому засіданні просив відмовити в задоволенні позовних вимог в частині стягнення коштів з ОСОБА_2 в повному обсязі.

Представник відповідач КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва» Колісниченко А.О. - у судовому засіданні просила відмовити у задоволенні позовних вимог до КП «Керуюча компанія» з підстав, наведених у відзиві.

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_8 , який є сином позивача суду пояснив, що приїхав додому о третій годині ночі та почав викликати аварійну службу. 03.07.2017 року приїхала аварійна служба, поліція та працівник ЖЕД-301, для того, щоб потрапити в квартиру №117 . Після того, як потрапили в квартиру, побачили, що в ній прорвало каналізацію. Тільки ввечері знайшли власника, який почав прибирати в квартирі. Працівники ЖЕД-301 нічого не робили і повідомили, що була забиту труба між другим та третім поверхом. Тільки 03.07.2017 року сантехнік пробив каналізацію.

Допитана судом у якості свідка ОСОБА_9 суду показала, що проживає зверху над квартирою позивача. Телефонувала у службу для того, щоб довідатись що сталося. Технічні обстеження каналізації в не проводяться. 03.07.2017 року була присутня, коли відбувся несанкціонований доступ до квартири №117. Присутньою під час складення акту про залиття квартири №113 не була та не підписувала його. У період з 28.06.2017 року по 03.07.2017 року було відключено постачання води в будинку.

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_10 , суду пояснив, що працює майстром дільниці ЖЕД-301. Всі профілактичні огляди водовідведення у будинку проводяться за планом, затвердженим начальником. 28.06.2017 року за допомогою поліції хлопці прочистили тросом каналізацію в туалеті. З 28.06.2017 року по 03.07.2017 року особисто прочищав каналізацію, яка працювала. Чи усі пошкодження відображені в Акті про залиття квартири не памятає. Коли на наступний день не знайшли власника квартири № 117 написав заяву в поліцію. Чи підписував Акт про залиття квартири та чи встановлювалась причина залиття квартири не пам`ятає. Засмічення відбулось в каналізаційній системі. Чим саме було забито каналізацію не міг встановити, оскільки прочищав каналізацію тросом.

Допитаний судом у якості свідка ОСОБА_11 суду пояснив, що працює слюсарем-сантехніком в ЖЕД-301. Профілактичні огляди водовідведення проводться в підвалі та по стояку будинка по графіку. 28.06.2017 року чистив каналізацію в квартирі №113 . 03.07.2017 року почистили стояк та унітаз тросом та вийшло пробити стояк тільки після того, як прочистили унітаз. Характер пошкоджень в квартирі № 113 та їх кількість не бачив.

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_12 , суду пояснив, що працює головним інженером в ЖЕД-301. Усі пошкодження, які виявлені в квартирі №113 були відображені в Акті про залиття квартири. При несанкціонованому доступі в квартиру № 117 присутній на був. В квартирі №117 відбулось засмічення каналізаційної труби.

Вислухавши пояснення позивача, представників відповідачів, покази свідків, вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають частковому задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені у судовому засіданні.

Згідно із статтями 12, 13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів.

Відповідно до вимог статей 76-79 ЦПК України доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір. Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (Серявін та інші проти України, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, змістом яких є не допустити судовий процес у безладний рух.

Відповідно до статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Відповідно до частини другої статті 11 ЦК України однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, а отже, підставою цивільно-правової відповідальності як обов`язку відшкодувати шкоду, є заподіяння майнової шкоди.

Зобов`язання із заподіяння шкоди - це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі.

Правовідносини між сторонами є деліктними, оскільки виникли у зв`язку із спричиненням шкоди, а тому регулюються Главою 82 ЦК України.

Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду визначені статтею 1166 Цивільного кодексу України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Юридичною підставою позадоговірної відповідальності є склад цивільного правопорушення, елементами якого є шкода, протиправна поведінка, причинний зв`язок між шкодою і протиправною поведінкою, вина.

Деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за наявності вини заподіювача шкоди. Шкода це зменшення або знищення майнових чи немайнових благ, що охороняються законом. Протиправною є поведінка, що не відповідає вимогам закону або договору, тягне за собою порушення майнових прав та інтересів іншої особи і спричинила заподіяння збитків. Причинний зв`язок як елемент цивільного правопорушення виражає зв`язок протиправної поведінки і шкоди, що настала, при якому протиправність є причиною, а шкода наслідком.

Пленум Верховного Суду України у абз. 1 п. 2 постанови «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» від 27.03.1992 року № 6 (з наступними змінами) наголосив, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини.

Таким чином, із змісту наведених норм права випливає, що для застосування вимог ст. 1166 ЦК України суд повинен встановити наявність певних обставин, а саме - якими саме неправомірними діями відповідача було заподіяно шкоду позивачу і чи є між цими діями та шкодою безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає.

Наявність (відсутність) зазначених обставин суд повинен встановити за допомогою належних доказів. При цьому суд повинен оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

Конкретні доказові презумпції передбачені нормами матеріального права.

Так, особливістю деліктної відповідальності за завдану шкоду є презумпція вини.

Відповідно до частини другої статті 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Тобто, відсутність вини у завданні шкоди повинен доводити сам завдавач шкоди, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. При цьому позивач доводить лише факти, на яких ґрунтуються його позовні вимоги - факт завдання шкоди (збитків) відповідачем та обґрунтувати її розмір. Саме до цього зводяться правові висновки щодо застосування норм права, що висловлені Верховним Судом України в постанові від 03 грудня 2014 року N 6-183цс14.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_5 , що підтверджується Свідоцтвом про право на спадщину за заповітом від 29.12.1998 року.

Сторонами по справі не заперечувався той факт, що 28.06.2017 року квартира №113 власником якої є позивач, була залита, у зв`язку з чим остання в той же день звернулась до «Диспетчерської служби Деснянського району», а та у свою чергу передала заявку - ЖЕД-301.

Для ліквідації залиття робітниками аварійної служби було перекрито подачу холодного та гарячого водопостачання по стояку квартири позивача.

З копії листа начальника ЖЕД-301 Бутенка Р. від 30.06.2017 року, адресованого начальнику Деснянського Управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві Косовському О.Г., вбачається, що адміністрація ЖЕД-301 КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва» на підставі ст. 17 Закону України «Про житлово комунальні послуги» просить направити представника 01.07.2017 року для несанкціонованого доступу до картири №117 АДРЕСА_4 , (мешканець даної квартири відсутній більше року), в зв`язку з залиттям нижче розташованих квартир.

Відповідно до Акту про залиття, що трапилося на системі водовідведення від 03.07.2017 року, складеного комісією у складі: головного інженера ЖЕД-301 ОСОБА_14 - голови комісії, майстра рем. групи ОСОБА_15, майстра т.д. ОСОБА_16 , слюсаря-сантехніка ОСОБА_11 , вбачається, що причиною залиття квартири АДРЕСА_5 являється засмічення каналізаційної труби між 2-м та 3-м поверхами, зі сторони кв. №117 житлоовго будинку за адресою : АДРЕСА_4 внаслідок халатного відношення мешканців квартири №117 до сантехнічного обладнання . Комісією рекомендовано відшкодувати заподіяні збитки мешканцю квартири №113 за рахунок мешканців квартири №117 .

Вище зазначений Акт про залиття, що трапилося на системі водовідведення був підписаний всіма присутніми членами комісії, що брали участь у встановленні факту залиття квартири АДРЕСА_5 .

Між тим, мешканцями квартир АДРЕСА_5 та АДРЕСА_1 ,вказаний Акт не підписаний.

Водопостачання по стояку позивача було відновлено лише 03.07.2017 року після несанкціонованого доступу до квартири АДРЕСА_10 та усунення причин аварії.

Згідно статті 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», під утриманням будинків і прибудинкових територій розуміється господарська діяльність, спрямована на задоволення потреби фізичної чи юридичної особи щодо забезпечення експлуатації та/або ремонту жилих та нежилих приміщень, будинків і споруд, комплексів будинків і споруд, а також утримання прилеглої до них (прибудинкової) території відповідно до вимог нормативів, норм, стандартів, порядків і правил згідно із законодавством.

Вказана стаття також визначає, що виконавцем послуг є суб`єкт господарювання, предметом діяльності якого є надання житлово-комунальної послуги споживачу відповідно до умов договору.

Стаття 13 Закону України «Про житлово - комунальні послуги», визначає, що послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій включають в себе, зокрема, обслуговування внутрішньобудинкових мереж та поточний ремонт.

Крім того, Розділом 2 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства № 76 від 17 травня 2005 року, передбачено, що технічне обслуговування жилих будинків - це комплекс робіт, спрямованих на підтримку справності елементів будівель чи заданих параметрів та режимів роботи технічного обладнання. Технічне обслуговування жилих будинків включає роботи з контролю за його станом, забезпечення справності, працездатності, наладки і регулювання інженерних систем тощо.

Правилами передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил).

Відповідно до ч. 5 ст. 29 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» несанкціонований доступ до житла, іншого об`єкта нерухомого майна відбувається без отримання згоди його власника (користувача), якщо в момент виникнення невідкладного випадку такий власник (користувач) відсутній і немає можливості встановити зв`язок з ним для інформування про необхідність негайного прибуття до житла, іншого об`єкта нерухомого майна або він відмовляється допустити в належне йому житло (інший об`єкт нерухомого майна) представника виконавця, і при цьому є об`єктивні підстави вважати, що аварія, яка створює загрозу життю та/або майну, наявна саме в цьому житлі (іншому об`єкті нерухомого майна).

Згідно пунктів 4.5.4, 4.5.5 Правил, несправності водовідвідних пристроїв усуваються в терміновому порядку. Внутрішні водостоки з дахів повинні безперебійно відводити дощові і талі води. При огляді системи внутрішніх водостоків необхідно обов`язково перевіряти, зокрема, стан і герметичність стиків трубопроводів; надійність і правильність кріплення стояків і водовідвідних трубопроводів.

Разом з тим, зобов`язання щодо усунення в терміновому порядку несправностей водовідвідних пристроїв Комунальним підприємством «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва» виконано не було, внаслідок зволікання щодо здійснення несанкціонованого проникнення до квартири, що була розташована над квартирою позивача та з якої власне і стікали каналізаційнй стоки та фекалії, в квартиру позивача у період з 28.06.2017 року по 03.07.2017 року. Крім того, у зв`язку з вищевикладеним тривалий час не було встановлено і причину аварії.

В додатку № 4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття.

Вищевказаний акт від 03.07.2017 року про підтвердження факту залиття квартири № 113 не відповідає вимогам, викладеним у Правилах, оскільки він складений без присутності зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної, (власників квартир № 113 та № 117 ), яка є обов`язковою.

Крім того, зазначена у акті причина залиття, а саме: засмічення каналізаційної труби між 2-м та 3-м поверхами, зі сторони кв. №117 житлового будинку за АДРЕСА_4 , внаслідок халатного відношення мешканців квартири №117 до сантехнічного обладнання та винні особи не можуть вважатись достовірними, оскільки в копії листа листа начальника ЖЕД-301 від 30.06.2017 року, адресованого начальнику Деснянського Управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві, про надання доступу для несанкціонованого доступу до картири №117 вказано про те, що мешканець даної квартири відсутній більше року.

Тобто, хоча позивач і заявляє позовні вимоги у тому числі і до відповідача ОСОБА_2 , оскільки він є власником квартири №117 , однак , доказів його вини матеріали справи не містять та позивачем в процесі розгляду справи не надано, у зв`язку з чим суд вважає, що позовні вимоги до ОСОБА_2 , про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

Розпорядженням Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації від

30.01.2015 року №48 за відповідачем Комунальним підприємством «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району міста Києва» закріплено на праві господарського відання майно, що віднесене до сфери управління Деснянської районної державної адміністрації, в тому числі й житловий будинок АДРЕСА_4 , в якому сталося залиття.

Тож, саме на Комунальне підприємство «Керуюча компанія з

обслуговування житлового фонду Деснянського району міста Києва» як виконавця послуг з утримання будинку та прибудинкової території житлового будинку АДРЕСА_4 покладено обов`язок по утриманню в належному технічному стані зазначеного будинку, здійснення технічного обслуговування і ремонту внутрішньобудинкових мереж, вжиття заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій в межах зазначених чинним законодавством меж відгалуження (зон відповідальності).

За змістом статті 21 цього Закону, яка визначає права і обов`язки виконавця, як учасника відносин у сфері надання житлово-комунальних послуг, виконавець зобов`язаний здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень; утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування та ремонт внутрішньобудинкових мереж, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені договором та/або законодавством. (пункт 2, 7 частини 2).

Отже, вказаними нормами матеріального права встановлений обов`язок Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва», утримувати будинок в належному та такому, що відповідає стандартам та нормативам, стані.

Враховуючи викладене вище, суд вважає, що позивачем доведена вина Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва», у залитті квартири, власником якої вона є, а приведені представником відповідача докази в заперечення проти вимог позивача в судовому засіданні не заслуговують на увагу, оскільки не підтверджені належними доказами.

Як вбачається з матеріалів справи з метою оцінки спричиненої позивачу майнової шкоди остання звернулася до Центру експертної оцінки.

Відповідно до звіту №40/17 від 03.08.2017 року розмір майнової шкоди, який завдано власниниці в результаті залиття квартири АДРЕСА_1 , яке сталося 28.06.2017 року, станом на момент складання звіту становить 42056,00 грн.

Оскільки представником відповідача - Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва», в процесі розгляду справи не надано доказів щодо спростування вини, причин і розміру шкоди, яка заподіяна позивачу в результаті залиття її квартири, позовні вимоги про стягнення з Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва», матеріальної шкоди у розмірі 42056,00 грн. підлягають задоволенню.

Згідно ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини.

Відповідно ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав, в тому числі, моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із нищенням чи пошкодженням її майна.

Як роз`яснено у п. 5 постанови Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31 березня 1995 року "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди", відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправними діяннями заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або витрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.

Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення.

В судовому засіданні позивачка зазначила, що внаслідок залиття квартири вона постійно переживала з приводу пошкодженого майна та неможливості нормального користування ним протягом кількох місяців. Був порушений звичайний спосіб її життя. Крім того, вона захворіла на коньюктивіт, через постійні хвилювання підвищився артеріальний тиск, було діагностовано гіпертонічну хворобу 2-го ступеню, та вперше виявлено цукровий діабет 2-го типу. На думку позивача всі ці хвороби є результатом запотлення її квартири.

Згідно зі ст. 1190 ЦК України особи, спільними діями або бездіяльністю якої було завдано шкоди, несуть солідарну відповідальність перед потерпілим.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що враховуючи характер завданої шкоди, глибину та тривалість фізичних та душевних страждань позивачки, наявність та тривалість вимушених змін у її життєвих та виробничих стосунках, приймаючи до уваги, що відповідач Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва», добровільно не відшкодувало витрати, завдані залиттям квартири, неправомірно зволікало з виявленням причин затоплення квартири позивача, чим заподіяло моральні страждання позивачу, з врахуванням тих зусиль, які позивач приклала для організації свого життя, виходячи з вимог розумності, виваженості та справедливості, суд вважає достатнім і необхідним стягнути з відповідача Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва», на користь позивача 5000,00 грн. моральної шкоди.

У відповідності зі ст. 133 ЦПК України витрати на професійну правничу допомогу відносяться до судових витрат як витрати, пов`язані з розглядом справи.

Порядок визначення розміру витрат на професійну правничу допомогу, розподілу витрат між сторонами визначається ст. 137 ЦПК України.

Відповідно до ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує, у тому числі, питання щодо розподілу між сторонами судових витрат.

На підставі ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

У зв`язку з вищевикладеним необхідно стягнути з Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва» на користь ОСОБА_1 судові витрати по справі в розмірі 7220,00 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 13, 14, 76-81, 133, 137, 141, 258-260, 263-265, 354, 355 ЦПК України, ст.ст. 11, 22, 23, 1166, 1167, 1190, 1192 ЦК України, Законом України «Про житлово-комунальні послуги», постановою Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31.03.1995 року "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди", постановою Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27.03.1992 року "Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди", -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва», ОСОБА_2 , про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири - задовольнити частково.

Стягнути з Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва» на користь ОСОБА_1 42056,00 грн. завданої матеріальної шкоди, 5000,00 грн. моральної шкоди, судові витрати по справі в розмірі 7220,00 грн.

В іншій частині позовних вимог позивачу відмовити.

Рішення суду може бути оскаржено безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Повний текст рішення суду складено 14.06.2019 року.

Суддя: Н.Г.Таран