У Х В А Л А

01 липня 2019 року

м. Київ

справа № 357/9961/16-ц

провадження № 61-41929св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:

Журавель В. І. (суддя-доповідач), Антоненко Н. О., Русинчука М. М.,

учасники справи:

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - Відділ державної реєстрації Управління адміністративних послуг Білоцерківської міської ради Київської області,

треті особи: комунальне підприємство Київської обласної ради «Південне бюро технічної інвентаризації», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 27 липня 2017 року у складі судді Протаєва О. М. та постанову апеляційного суду Київської області від 02 липня 2018 року у складі колегії суддів: Суханової Є. М., Мережко М. В., Олійника В. І.,

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2016 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом, у якому просила визнати недійсними та скасувати свідоцтво від 22 вересня 2011 року НОМЕР_1 про право власності на нерухоме майно, видане на ім`я ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 управлінням житлово-комунального господарства Білоцерківської міської ради Київської області.

На обґрунтування вимог зазначала, що вона є власником нежилого приміщення, площею 187,6 кв. м у нежитловій будівлі літера «А» та споруди, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 підставі свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 22 вересня 2011 року.

30 серпня 2011 року вона, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 звернулись з заявою про виготовлення технічної документації, заміну правових документів з видачею свідоцтва про право власності по нежитлові будівлі та споруди, розташовані на АДРЕСА_2 , поділивши майно між ними на два окремих приміщення.

На підставі вищевказаної заяви 22 вересня 2011 року всі вони отримали свідоцтва про право власності на нерухоме майно.

У подальшому з`ясувалось, що вказаний поділ майна є неправомірним, оскільки при виготовленні технічного паспорту на частину нежитлового приміщення загальною площею 187,6 кв. м та при видачі свідоцтв про право власності їй та третім особам у комунального підприємства Київської обласної ради «Південне бюро технічної інвентаризації» був відсутній висновок щодо технічної можливості поділу об`єкту нерухомого майна. Цей факт підтверджується листом комунального підприємства Київської обласної ради «Південне бюро технічної інвентаризації» від 24.06.2015 року за № 950.

Вважає, що при видачі свідоцтв про право власності на нерухоме майно грубо порушено норми цивільного законодавства та Інструкцію щодо проведення поділу, виділу та розрахунку часток об`єктів нерухомого майна, затвердженою наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 18 червня 2007 р. N 55, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 6 липня 2007 р. за № 774/14041.

Рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 27 липня 2017 року відмовлено в задоволенні позову ОСОБА_1 .

Суд першої інстанції виходив із того, що при видачі свідоцтва про право власності на нерухоме майно на ім`я ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 комунальне підприємство Київської обласної ради «Південне бюро технічної інвентаризації» діяло відповідно до норм цивільного законодавства та Інструкції щодо проведення поділу, виділу та розрахунку часток об`єктів нерухомого майна, затвердженою наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 18 червня 2007 року № 55, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 6 липня 2007 року за № 774/14041.

Постановою апеляційного суду Київської області від 02 липня 2018 року рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 27 липня 2017 року залишено без змін.

Апеляційний суд погодився з рішенням суду першої інстанції, як таким, що ухвалене з додержанням норм матеріального та процесуального права.

ОСОБА_1 подала касаційну скаргу в якій, посилаючись на неправильне застосування судами обох інстанцій норм матеріального і порушення норм процесуального права, просить скасувати оскаржувані судові рішення, справу направити на новий розгляд до суду першої інстанції.

Касаційна скарга аргументована тим, що суди неповно дослідили обставини справи, не надали їм належної правової оцінки та дійшли помилкових висновків при вирішенні спору.

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Заслухавши доповідь судді-доповідача про проведення підготовчих дій та обставини, необхідні для ухвалення судового рішення судом касаційної інстанції, колегія суддів встановила відсутність підстав, передбачених частинами третьою, четвертою статті 401 ЦПК України. Тому колегія суддів, з урахуванням категорії та складності справи, призначає справу до судового розгляду в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи у складі колегії із п`яти суддів.

Керуючись статтею 401 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Справу за позовом ОСОБА_1 до Відділу державної реєстрації Управління адміністративних послуг Білоцерківської міської ради Київської області, треті особи: комунальне підприємство Київської обласної ради «Південне бюро технічної інвентаризації», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання недійсними свідоцтв про право власності та скасування державної реєстрації права власності на об`єкт нерухомого майна призначити до судового розгляду у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи у складі колегії з п`яти суддів.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді: В. І. Журавель

Н. О. Антоненко

М. М. Русинчук