Справа № 362/2888/19
Провадження № 2/362/1927/19
У Х В А Л А

І м е н е м У к р а ї н и

22.05.2019 року

суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області Марчук О.Л., перевіривши матеріали позовної заяви Акціонерного товариства «Райффайзень Банк Аваль» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про прийняття позовної заяви, призначення розгляду справи, визнання квартири предметом іпотеки, звернення стягнення на предмет іпотеки та стягнення судових витрат,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулася до суду з позовом, перевіривши який, приходжу до висновку, що його необхідно залишити без руху з наступних підстав.

Норми статті 175 ЦПК України чітко та імперативно визначають вимоги щодо форми і змісту позовної заяви.

Натомість, в порушення пункту 2 частини третьої статті 175 ЦПК України, позовна заява не містить ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України позивача, його офіційну електронну адресу та адресу електронної пошти.

Одночасно, на виконання вимог наведеного пункту цивільного процесуального закону, позивачу слід зазначили дійсну адресу місцезнаходження позивача, оскільки вона не відповідає дійсності.

Зокрема, вимоги пунктів першого і четвертого прохальної частини позову не є позовними по своїй суті, оскільки не стосуються дій чи бездіяльності відповідачів та не можуть бути до них звернені, оскільки взагалі не є предметом спору між сторонами.

Викладені у пунктах першому і четвертому прохальної частини позову прохання не є способами захисту цивільних прав, які використовуються при формулюванні позовних вимог з метою захисту і/або відновлення прав та інтересів які порушені.

Зокрема, вирішення питання про прийняття позовної заяви, призначення розгляду справи та розподілу судових витрат, про які позивач просить у пунктах першому і четвертому заяви, здійснюється судом в силу положень ЦПК України, тобто належить виключно до повноважень суду та не потребує додаткового їх заявлення як позовних.

Тобто, позивачу слід вирішити питання щодо обґрунтованості, доцільності, необхідності заявлення таких позовних вимог та їх формулювання у прохальній частині заяви.

Щодо суми судового збору сплаченого позивачем, необхідно звернути увагу на висновки постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17 та зважати, що зміст заявленої вимоги про звернення стягнення на майно ґрунтується на наявності грошових вимог позивача до відповідача на підставі окремого договору, наслідком задоволення таких вимог і виконання судового рішення є припинення грошових вимог позивача. Отже, позовні вимоги про звернення стягнення на заставлене майно мають вартісну оцінку, майновий характер і розмір ставок судового збору за їх подання визначається за вимогами ст. 4 Закону України «Про судовий збір», виходячи з розміру грошових вимог позивача, на задоволення яких спрямовано позов. Таким чином, наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову. Тобто, висновок про те, що при зверненні до суду з позовом про звернення стягнення на предмет іпотеки судовий збір має сплачуватися як за вимогу немайнового характеру, суперечить закону.

Отже, з урахуванням ціни позову, позивачу необхідно сплатити судовий збір відповідно до вимог Закону України «Про судових збір» та додати до позовної заяви документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Одночасно, позивачу необхідно обов`язково врахувати вимоги частини третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір» відповідно до якої за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру; у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Оскільки, у позові заявлено чотири позовні вимоги (оскільки у прохальній частині позову міститься чотири пункти вимог), дві із яких є вимогами немайнового характеру, позивачу слід сплатити судовий збір за кожну вимогу немайнового характеру та окремо за вимогами майнового характеру.

Після цього, позивачу необхідно буде додати до позовної заяви документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Отже, позивачу необхідно усунути зазначені недоліки позовної заяви у спосіб: шляхом подання нової редакції позовної заяви, яка б повністю відповідала вимогам статей 175 і 177 ЦПК України.

Згідно із частиною першою статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, враховуючи, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, приходжу до висновку, що її слід залишити без руху, про що повідомити позивача і надати йому строк для усунення недоліків.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 258 261 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву Акціонерного товариства «Райффайзень Банк Аваль» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про прийняття позовної заяви, призначення розгляду справи, визнання квартири предметом іпотеки, звернення стягнення на предмет іпотеки та стягнення судових витрат залишити без руху.

Повідомити про вказане позивача і надати йому строк для усунення недоліків десять днів з дня вручення копії даної ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя