Ухвала

21 червня 2019 року

м. Київ

справа № 274/2795/16-ц

провадження № 61-9692ск19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Штелик С. П. вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження закасаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 13 листопада 2018 року та постанову Житомирського апеляційного суду від 01 квітня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до виконавчого комітету Бердичівської міської ради Житомирської області, Бердичівської міської ради Житомирської області, треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про визнання незаконним рішення, визнання права власності на Ѕ частину будинку та права користування земельною ділянкою в порядку спадкування, відшкодування моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

У травні 2019 року до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 на рішення Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 13 листопада 2018 року та постанову Житомирського апеляційного суду від 01 квітня 2019 року, яка згідно поштового штемпеля здана до поштового відділення 10 травня 2019 року.

Відповідно до частин першої та другої статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Відповідно до вимог частини третьої статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані неповажними, суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.

ОСОБА_1 не порушує питання про поновлення строку на касаційне оскарження рішення Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 13 листопада 2018 року та постанови Житомирського апеляційного суду від 01 квітня 2019 року.

До касаційної скарги додано копію супровідного листа Житомирського апеляційного суду на адресу заявника, проте несвоєчасне отримання копії судового рішення не змінює визначений законом строк і порядок касаційного оскарження, а може бути підставою для його поновлення у разі подання відповідної заяви.

Таким чином, заявникові необхідно подати заяву про поновлення строку на касаційне оскарження та надати належні та достатні докази на підтвердження поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження вказаних судових рішень, оскільки безпідставне поновлення процесуального строку є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Крім того, заявником не у повному обсязі сплачено суму судового збору за подання касаційної скарги.

До касаційної скарги додано квитанцію про сплату судового збору у розмірі 1 500 грн 00 коп.

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з частиною першою статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Зі змісту оскаржуваних судових рішень вбачається, що позовна заява ОСОБА_1 містить дві вимоги немайнового характеру (про визнання недійсним рішення міської ради та про визнання права користування земельною ділянкою) та вимоги майнового характеру (про визнання права власності на Ѕ частину будинку в порядку спадкування та відшкодування моральної шкоди, яка є також майновою, оскільки заявник її визначила у грошовому виразі).

Відповідно до статті 8 Закону України «Про Державний бюджет України на 2016 рік» установлено у 2016 році мінімальну заробітну плату у місячному розмірі з 1 січня - 1 378 гривень.

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції чинній на момент подання позову) ставка судового збору за подання фізичною особою до суду позовної заяви майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

Згідно з підпунктом 2 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції чинній на момент подання позову) ставка судового збору за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру становить 0,4 розміру мінімальної заробітної плати.

Частиною третьою статті 6 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У випадку коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до підпункту сьомого пункту 1 частини другої статті 4 Закону України Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання касаційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду справляється у розмірі, що становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Таким чином, при визначенні розміру судового збору у частині оскарження судових рішень щодо вимог немайнового характеру необхідно виходити із ставки, яка підлягає сплаті при поданні позовної заяви, тобто - 2 204 грн (1378 *0,4 *2 * 200%)

При визначенні розміру судового збору у частині оскарження судових рішень щодо вимог майнового характеру необхідно виходити із вартості спірного майна та розміру моральної шкоди.

Із наданих до касаційної скарги матеріалів неможливо встановити вартість спірного майна, проте враховуючи розмір моральної шкоди (150 000 грн) та з урахуванням вищезазначеного мінімального та максимального розміру судового збору, судовий збір за подання касаційної скарги повинен становити 15 984 грн 80 коп. (1378*5*200%=13 780 грн + 2 204 грн).

Таким чином ОСОБА_1 необхідно доплатити суму судового збору у розмірі 14 484 грн 80 коп. (15 984,80-1500)

Судовий збір має бути перераховано або внесено за такими реквізитами: отримувач коштів - УК у Печер. р-ні/Печерс. р-н; код отримувача (за ЄДРПОУ) - 38004897; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО) - 899998; рахунок отримувача - 6007; код класифікації доходів бюджету - 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)»; символ звітності банку - 207.

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Крім того, заявником у порушення пункту 1 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано копії скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Ураховуючи викладене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення її недоліків.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 13 листопада 2018 року та постанову Житомирського апеляційного суду від 01 квітня 2019 року залишити без руху.

Надати для усунення зазначених вище недоліків строк до 15 липня 2019 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настануть наслідки, передбачені законом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С. П. Штелик