Справа № 288/825/19
Провадження № 2/288/404/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 червня 2019 року смт Попільня

Попільнянський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді - Рудник М. І.,

за участю секретаря судових засідань - Добрянської В.П.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в смт. Попільня Житомирської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Корнинської селищної ради Попільнянського району Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до суду з позовною заявою до Корнинської селищної ради Попільнянського району Житомирської області (далі відповідач) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, в обґрунтування якої вказує, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його баба, ОСОБА_2 , яка на день смерті проживала та була зареєстрована у АДРЕСА_1 , проживала одиноко.

За життя померлою був складений заповіт, посвідчений 26 жовтня 2017 року Пилипчуком ОСОБА_3 , приватним нотаріусом Попільнянського районного нотаріального округу Житомирської області, за реєстром № 951, за умовами якого, все належне на день смерті майно, ОСОБА_2 заповіла позивачу.

В зв`язку з необхідністю оформити право на спадщину за заповітом на належне померлій спадкове майно, виникла потреба отримати у нотаріальній конторі свідоцтво про право на спадщину за заповітом, проте, звернувшись 22 травня 2019 року до нотаріуса, йому було повідомлено, що відповідно до частини першої статті 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Проте, заяви про прийняття спадщини позивач не подав своєчасно у шестимісячний строк, передбачений статтею 1270 ЦК України, в зв`язку з тим, що перебував за межами території України, крім того, характер його роботи свідчить про періодичні довготермінові відрядження по території України, що не давало можливості подати заяву про прийняття спадщини у визначений строк. Крім того, термін пропуску строку є незначним.

Позивач зазначає, що на сьогоднішній день, жодних заяв про прийняття спадщини за вказаним спадкодавцем, до нотаріальної контори, подано не було, спадкова справа не відкривалась та немає інших спадкоємців, які прийняли спадщину та за згодою яких він міг би подати заяву про прийняття спадщини після спливу строку, встановленого законом, а тому питання про визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини може бути вирішене тільки в судовому порядку.

Позивач вважає, що пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважної причини, а тому є всі підстави для визначення йому додаткового строку для її подання.

Позивач просить, визначити йому, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , у три місяці, з дня набрання рішення суду законної сили.

Позивач в підготовче судове засідання не з`явився, в позовній заяві просив розгляд справи проводити без його участі.

Представник відповідача Корнинської селищної ради Попільнянського району Житомирської області в підготовче судове засідання не з`явився, надав до суду лист в якому просив справу розглядати без участі їх представника. Проти задоволення позовної заяви не заперечують.

Згідно частини третьої статті 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

У відповідності до частини другої статті 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до частини третьої статті 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Суд, дослідивши матеріали справи приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 виданого 22 травня 2019 2018 року Попільнянським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Житомирській області, ОСОБА_2 , померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що складено відповідний актовий запис № 100.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженка смт. Корнин, Попільнянського району Житомирської області, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 постійно проживала та була зареєстрована до дня її смерті за адресою: АДРЕСА_1 , одиноко.

Відповідно до заповіту посвідченого 26 жовтня 2017 року приватним нотаріусом Попільнянського районного нотаріального округу Житомирської області, зареєстрованого в реєстрі за № 951, ОСОБА_2 заповіла все своє майно, яке буде належати їй на день смерті ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

На день смерті ОСОБА_2 , вказаний заповіт не змінено та не скасовано, про що свідчить Витяг зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори), № 56249673 від 22 травня 2019 року.

Відповідно до Витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 49614125 від 26 жовтня 2017 року, вищевказаний заповіт спадкодавцем якого значиться ОСОБА_2 зареєстровано в спадковому реєстрі.

Згідно з інформацією зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 56249654 від 22 травня 2019 року, спадкова справа після смерті ОСОБА_2 , до даного часу не заведена.

ОСОБА_2 була власником будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується свідоцтвом про право власності на нерухоме майно виконавчого комітету Корнинської сільської ради виданого 28 квітня 2004 року, право власності на який зареєстрованого в ДКП Бердичівське міжміське бюро технічної інвентаризації, відповідно до витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно № 4416360 від 11 серпня 2004 року.

Відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 87744857 від 23 травня 2017 року, ОСОБА_2 була також власником земельної ділянки загальною площею 0,24 га, яка розташована по АДРЕСА_1 , цільове призначення: для ведення особистого селянського господарства.

Відповідно до повідомлення приватного нотаріуса Попільнянського районного нотаріального округу Житомирської області від 22 травня 2019 року № 596/01-16, ОСОБА_1 відмовлено в прийнятті заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , оскільки був пропущений встановлений чинним законодавством строк для прийняття спадщини. Строк для подачі заяви про прийняття спадщини після її смерті закінчився 30 квітня 2019 року.

Судом досліджено поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини позивачем в зв`язку з тим, що він перебував за межами території України, що підтверджується копією паспорта громадянина України для виїзду за кордон, з відмітками про виїзд з території України 29 грудня 2018 року та повернення 09 січня 2019 року, крім того характер його роботи свідчить про періодичні довготермінові відрядження по території України, що не давало можливість подати заяву про прийняття спадщини у визначений строк.

Спадкоємці, які протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України не подали заяву про прийняття спадщини, вважаються такими що не прийняли її.

Згідно з правилами статті 1220 ЦК України часом відкриття спадщини вважається день смерті особи, зазначений у свідоцтві про смерть, виданим відповідним державним органом реєстрації актів цивільного стану.

Згідно частини п`ятої статті 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до частини першої статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України).

Статтею 1272 ЦК визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» зазначено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій (тривала хвороба, перебування спадкоємця тривалий час за межами України, відбування покарання в місцях позбавлення волі, перебування на строковій військовій службі в Збройних Силах України тощо).

За змістом статей 12, 81, 89, 263 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

Суд вважає, що зазначені позивачем обставини є об`єктивними та поважними. Зазначені обставини могли бути перешкодою для прийняття спадщини встановлений законом строк.

В судовому засіданні встановлено, що позивач дійсно пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважної причини тому суд вважає за необхідне визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

За вищенаведених обставин, є достатні підстави для задоволення позовних вимог та надання ОСОБА_1 додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом.

Вимогу про стягнення з відповідача понесених судових витрат позивач не заявляв, тому керуючись принципом диспозитивності цивільного судочинства, закріпленим у статті 13 ЦПК України, суд не вирішує питання про розподіл судових витрат згідно статті 141 ЦПК України.

Керуючись Постановою Пленуму Верховного суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування»; статтями 1223, 1265, 1268-1270, 1272 ЦК України; статтями 4, 12, 13, 19, 23, 28, 48, 76, 78, 81, 128, 189-200, 206, 211, 247, 258, 259, 263-265, 352, 354, 355 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Корнинської селищної ради Попільнянського району Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , у три місяці, з дня набрання рішення суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Суддя Попільнянського

районного суду М. І. Рудник