Справа № 500/2687/19
Провадження № 2/500/2113/19
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
24 червня 2019 року Ізмаїльський міськрайонний суд Одеської області
в складі: головуючого судді Грубіян Л.І.
при секретарі Івановій Л.П.,
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Ізмаїл цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , міської громади в особі Ізмаїльської міської ради Одеської області, ОСОБА_12 про виділ частки в окремий об`єкт нерухомості,-
У квітні 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, посилаючись на те, що на підставі свідоцтва про право власності на нерухоме майно №11 від 01 березня 2005 року їй належить 14/200 частин домоволодіння з надвірними спорудами та господарськими будівлями, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 .
Відповідачі по справі є власниками інших частин житлового будинку з надвірними спорудами та господарськими будівлями, розташованого за вищевказаною адресою.
Позивач та відповідачі по справі самостійно користуються та володіють належними їм частинами у спільній частковій власності та спільних приміщень не мають, однак належність позивачу та відповідачам по справі, майна на праві спільної часткової власності не дає можливості вільно розпоряджатися ним, оскільки при цьому необхідно враховувати думку інших співвласників.
Позивач ОСОБА_1 та її представник адвокат Арнаут А.Г. у судове засідання не з`явилися, надали до суду зави про розгляд справи у їх відсутності, позовні вимоги підтримують у повному обсязі, та просять їх задовольнити, проти винесення заочного рішення не заперечують.
Відповідачі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 у судове засідання не з`явилися про час та місце слухання справи сповіщалися належним чином, причини неявки суду не відомі, заяви про розгляд справи у їх відсутності не надавали, у зв`язку з чим зі згоди позивача та на підставі ч.1 ст.280, ст. 281 ЦПК України, суд вважає можливим розглянути справу за відсутності відповідача та постановити заочне рішення на підставі наявних доказів.
Представник Ізмаїльської міської ради Одеської області у судове засідання не з`явився, до суду надав заяву про розгляд справи у його відсутності, проти позовних вимог не заперечують.
24.06.2019 року судом винесено ухвалу про заочний розгляд справи.
У зв`язку із неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку щодо задоволення позовних вимог, виходячи з наступного.
Відповідно до ч. 1 ст. 356 ЦК України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю.
Згідно ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.
Судом встановлено, що позивачу ОСОБА_1 належить 14/200 частин домоволодіння з надвірними спорудами та господарськими будівлями, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 на підставі свідоцтва про право власності на нерухоме майно №11 від 01 березня 2005 року.(а.с.35)
Відповідачі по справі є власниками інших частин житлового будинку з надвірними спорудами та господарськими будівлями, розташованого за вищевказаною адресою, зокрема:
- ОСОБА_2 належить 3/10 частин на підставі рішення Ізмаїльського міськрайонного суду по справі № 2-2301/11 від 05.07.2011 року;
- ОСОБА_3 - 14/75 частин на підставі договору дарування № 3479 від 01 липня 2004 року посвідченого приватним нотаріусом Ізмаїльського міського нотаріального округу Єфіменко М.Д.;
- ОСОБА_5 - 23/200 частин на підставі договору купівлі-продажу № 5636 від 14 листопада 2011 року посвідченого приватним нотаріусом Ізмаїльського міського нотаріального округу Єфіменко М.Д.;
- ОСОБА_4 - 14/200 частин на підставі свідоцтва про право власності на нерухоме майно № НОМЕР_1 від 01 березня 2005 року;
- ОСОБА_12 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 11/60 частин на підставі свідоцтва про право власності на нерухоме майно № 61 від 27.01.2011 року, виданого виконавчим комітетом Ізмаїльської міської ради;
- міській громаді в особі Ізмаїльської міської ради 104/600 частин та 3/40 частин на підставі свідоцтва про право власності № НОМЕР_2 від 19.11.2004 року виданого виконавчим комітетом Ізмаїльської міської ради,
що підтверджується Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 160706653 від 22 березня 2019 року та довідкою КП «Ізмаїльське МБТІ» № 93 від 26.03.2019 року.(а.с.37-39-зворот)
У зв`язку з тим, що визначення можливості виділу частки об`єкта нерухомості в окремий об`єкт потребує спеціальних знань, а також керуючись ч. 3 ст. 102 ЦПК України, яка передбачає, що висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи, позивач звернулася до судового експерту Цуркан В.І. з проханням провести експертне дослідження з виготовленням висновку будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи для подання її до суду.
12 березня 2019 року судовим експертом Цуркан ОСОБА_13 .І. було складено висновок № 20/14-2019 судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи для подання до суду, відповідно до якого визначена можливість з технічної точки зору виділити в окремий об`єкт нерухомості належних позивачу 14/200 частин домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 .
Відповідно до вимог ст.355 ч.1,2 ЦК України майно, що перебуває в власності двох і більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно); майно може належати особам на праві спільної сумісної власності.
Згідно висновку експерта № 20/14-2019 від 12.03.2019 року за погодженням ОСОБА_1 та ОСОБА_4 належні їм 28/200 частки домоволодіння по АДРЕСА_1 , можуть бути поділені у відповідності до запропонованого в питанні варіанту, а саме:
1)Виділити у безпосереднє володіння та користування ОСОБА_1 частину прибудови літ. «А1» з навісом літ. «а2» і з приміщеннями, з позначеними в плані: №№ 6-торгівельний зал площею 27,6 кв. м., 7- торгівельний зал площею 28,3 кв.м., 8-підсобне приміщення площею 4,6 кв.м., 9-санвузол площею 2,5 кв. м., загальною площею 63,0 кв. м. (всього майна на суму триста вісімдесят вісім тисяч дев`ятсот вісімнадцять грн.).
2)Виділити у безпосереднє володіння та користування ОСОБА_4 частину будівлі літ. «А» з частиною прибудови літ. «А1» і з приміщеннями, позначеними в плані: №№ 1-торгівельний зал площею 30,7 кв. м., 2-підсобне приміщення площею 6,1 кв. м., 3-підсобне приміщення площею 1,6 кв. м., 4-санвузол площею 1,4 кв. м., 5-коридор площею 1,5 кв.м., загальною площею 41,3 кв. м.; 1/6 частка сараю літ. «В» (всього майна на суму сімдесят вісім тисяч дев`ятсот двадцять шість грн.).
3)За вказаним варіантом ОСОБА_1 має сплатити на користь ОСОБА_4 грошову компенсацію у розмірі (сто п`ятдесят чотири тисячі дев`ятсот дев`яносто шість грн.)
Значення площі земельної ділянки може бути уточнене при формуванні земельних ділянок у порядку, передбаченому статтею 79-1 Земельного кодексу України.
У відповідності до ст. 92 ЗК України право постійного користування земельною ділянкою - це право володіння і користування земельною ділянкою, яка перебуває у державній або комунальній власності, без встановлення строку.
Ч. 2 ст.120 Земельного кодексу України передбачено, якщо жилий будинок, будівля або споруда розміщені на земельній ділянці, що перебуває у користуванні, то в разі набуття права власності на ці об`єкти до набувача переходить право користування земельною ділянкою, на якій вони розміщені, на тих самих умовах і в тому ж обсязі, що були у попереднього землекористувача.
Згідно ч. 4 ст. 120 ЗК України у разі набуття права власності на жилий будинок, будівлю або споруду кількома особами право на земельну ділянку визначається пропорційно до часток осіб у праві власності жилого будинку, будівлі або споруди.
Згідно ч. 1 ст. 364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності.
Виходячи з положень ст.ст. 183, 364, 370 ЦК України, виділ частки в натурі (поділ будинку) може мати місце за наявності технічної можливості виділення кожній зі сторін відокремленої частини будинку із самостійним виходом (квартири), яка відповідає розміру їх часток у приватній власності або наявності технічної можливості переобладнання будинку в ізольовані квартири.
Враховуючи те, що після виділу частки зі спільного нерухомого майна в порядку ст. 364 ЦК України право спільної часткової власності припиняється, при виділі частки із спільного нерухомого майна власнику, що виділяється, та власнику (власникам), що залишаються, має бути виділена окрема площа, яка повинна бути ізольованою від приміщення іншого (інших) співвласників, мати окремий вихід, окрему систему життєзабезпечення (водопостачання, водовідведення, опалення тощо), тобто складати окремий об`єкт нерухомого майна в розумінні ст. 181 ЦК України та п. 10 Порядку присвоєння об`єкту нерухомого майна реєстраційного номера, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 8 грудня 2010 року №1117 "Про ідентифікацію об`єктів нерухомого майна для реєстрації прав на них".
Порядок проведення робіт з поділу, виділу та розрахунку часток житлових будинків, будівель, споруд, іншого нерухомого майна при підготовці проектних документів щодо можливості проведення цих робіт визначається Інструкцією щодо проведення поділу, виділу та розрахунку часток об`єктів нерухомого майна № 55 від 18.06.2007 року, затвердженою в Мінюсті України від 06.07.2007 року.
Так, згідно з пунктами 1.2, 2.1, 2.4 цієї Інструкції поділ об`єкта нерухомого майна (виділ частки) на окремі самостійні об`єкти нерухомого майна здійснюються відповідно до законодавства на підставі висновку щодо технічної можливості такого поділу (виділу) з дотриманням чинних будівельних норм та з наданням кожному об`єкту поштової адреси.
Таким чином, до компетенції суду відноситься вирішення питання про виділ частки нежитлової будівлі в окремий об`єкт нерухомого майна.
Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 10, 60, 212, 213 ЦК України, ст.ст. 92, ч. 4 ст. 120 ЗК України, ст. ст. 12, 13, 81, 259, 280-283 ЦПК України,-
Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити.
Виділити в натурі в окремий об`єкт нерухомості 14/200 частин домоволодіння, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 до складу яких входять: прибудова літ. «А-1» з навісом літ. «а-2» у складі приміщень: №№ 6 торгівельний зал, площею 27,6 кв.м.; 7 торгівельний зал, площею 28,3 кв. м.; 8 підсобне приміщення, площею 4,6 кв.м., 9 санвузол, площею 2,5 кв.м., загальною площею 63,0 кв.м., що належать ОСОБА_1 .
Припинити між ОСОБА_1 та ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , ОСОБА_12 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , міською громадою в особі Ізмаїльської міської ради, право спільної часткової власності на домоволодіння, розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , зареєструвавши в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно як окремий об`єкт нерухомості крамницю до складу якої входять: прибудова літ. «А-1» з навісом літ. «а-2» у складі приміщень: №№ 6 торгівельний зал, площею 27,6 кв.м.; 7 торгівельний зал, площею 28,3 кв. м.; 8 підсобне приміщення, площею 4,6 кв.м., 9 санвузол, площею 2,5 кв.м., загальною площею 63,0 кв.м., що належить, ОСОБА_1 , привласнивши окремий реєстровий номер.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. Апеляційна скарга подається апеляційному суду через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Суддя: Л.І.Грубіян