Житомирський апеляційний суд
Справа №279/3910/18 Головуючий у 1-й інст. Шульга О. М.
Категорія 61 Доповідач Шевчук А. М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 червня 2019 року Житомирський апеляційний суд у складі:

головуючої судді Шевчук А.М.,

суддів: Коломієць О.С., Талько О.Б.,

з участю секретаря судового засідання Пеклін Л.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Житомирі

цивільну справу №279/3910/18 за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Коростенський завод МДФ», треті особи: Головне управління Держпраці у Київській області, Управління Держпраці у Житомирській області, про визнання частково недійсними актів про нещасний випадок на виробництві та розслідування нещасного випадку на виробництві

за апеляційною скаргою Приватного акціонерного товариства «Коростенський завод МДФ»

на рішення Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 06 лютого 2019 року, яке ухвалене під головуванням судді Шульги О.М. у м. Коростені,

в с т а н о в и в:

У серпні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до Приватного акціонерного товариства «Коростенський завод МДФ» (надалі - ПрАТ «Коростенський завод МДФ») із позовом про визнання частково недійсними актів проведення розслідування нещасного випадку форми Н-5 та про нещасний випадок, пов`язаний з виробництвом, форми Н-1 в частині визнання його таким, що допустив порушення вимог законодавства про охорону праці. Свої вимоги обґрунтовував тим, що працює у відповідача на посаді водія навантажувача грейферного. 18 травня 2018 року з ним стався нещасний випадок на виробництві, про що 23-24 травня 2018 року складені акти Н-1 та Н-5. Згідно вказаних актів його визнано винуватцем у тому, що під час виконання робіт та знаходячись у кабіні навантажувача грейферного, він не був пристебнутий паском безпеки. Насправді причиною нещасного випадку є зношеність механізму, який працює поза терміном придатності, що стало причиною того, що під час проведення робіт кабіна гідравлічного навантажувача зірвалася з верхнього робочого положення та впала. Про нещасний випадок, який стався із ним на виробництві, роботодавець не повідомив органи соціального страхування та поліцію. Також відповідач не приймає до оплати його лікарняний лист, посилаючись на неналежне оформлення медичного документа. Такі діяння порушують його права.

Рішенням Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 06 лютого 2019 року визнано частково недійсними акти форми Н-5 та Н-1 від 24 травня 2018 року проведення розслідування нещасного випадку та про нещасний випадок, пов`язаний з виробництвом, в частині визнання ОСОБА_1 таким, що допустив порушення вимог законодавства про охорону праці (п.4.2.1 акту форми Н-5 та п.10 акту форми Н-1).

Не погодившись із рішенням суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу. Посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, просить рішення скасувати та ухвалити нове, яким відмовити у задоволені позову. Доводи апеляційної скарги ґрунтуються на тому, що до суду першої інстанції були надані усі докази на підтвердження тієї обставини, що під час здійснення робіт на навантажувачі позивач не був пристебнутий паском безпеки. Так, якщо б ОСОБА_1 був би пристебнутий паском безпеки при виконання робіт, то це б виключило отримання ним травм. При огляді комісією місця, де стався нещасний випадок, пасок безпеки був під сидінням водія у скрученому стані та без слідів пошкоджень та крові. Крім того, суд першої інстанції не надав оцінки тій обставині, що скло кабіни, яка зовні обладнана армованою сіткою, було розбите зсередини. У медичній картці амбулаторного хворого відсутні записи щодо гематом або інших ушкоджень шкіри та м`язів поясної частини тулубу, тобто у місцях, де мав бути пасок безпеки, а пошкодження у вигляді порізів позивач отримав внаслідок падіння на лобове скло кабіни. Окрім того, позивач самостійно вибрався з кабіни за дев`ять секунд.

Учасниками справи відзиву на апеляційну скаргу не подано.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції відповідно до положень ст.367 ЦПК України, колегія суддів апеляційного суду доходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає до часткового задоволення з наступних підстав.

Із матеріалів справи вбачається та судом установлено, що сторони перебувають у трудових правовідносинах та позивач працює водієм навантажувача грейферного транспортного відділу.

17 травня 2018 року ОСОБА_1 працював у нічну зміну. Приблизно о 00 годині 04 хв. 18 травня 2018 року при виконанні робіт із завантажування лісоматеріалів, кабіна гідравлічного навантажувача, у якій знаходився позивач, зірвалася з верхнього робочого положення та впала на опору штабелю лісоматеріалів.

Внаслідок таких подій позивач отримав об`ємну рану правого передпліччя з пошкодженням м`язів передньої групи передпліччя, різані рани лівого передпліччя, 4 пальця правої китиці, верхньої губи, верхніх повік лівого ока. Прикореневий перелом трьох верхніх зубів.

Відповідно до ст.171 КЗпП України, ст.22 Закону України «Про охорону праці» власник або уповноважений ним орган повинен проводити розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій відповідно до порядку, встановленого Кабінетом Міністрів України.

За підсумками розслідування нещасного випадку, професійного захворювання або аварії роботодавець складає акт за встановленою формою, один примірник якого він зобов`язаний видати потерпілому або іншій заінтересованій особі не пізніше трьох днів з моменту закінчення розслідування.

У разі відмови роботодавця скласти акт про нещасний випадок чи незгоди потерпілого з його змістом питання вирішується посадовою особою органу державного нагляду за охороною праці, рішення якої є обов`язковим для роботодавця.

Із метою з`ясування причин нещасного випадку на виробництві наказом генерального директора ПрАТ «Коростенський завод МДФ» від 21 травня 2018 року №46 призначена комісія з розслідування нещасного випадку.

У актах проведення розслідування нещасного випадку форми Н-5 (пункт 4) та про нещасний випадок, пов`язаний з виробництвом, форми Н-1 (пункти 7 та 10) від 23-24 травня 2018 року вказано, що причинами настання нещасного випадку є:

основна причина технічна - конструктивні недоліки, недосконалість, недостатня надійність транспортних засобів. Кабіна навантажувача грейферного впала внаслідок розриву в місці зварного шва штанги утримання кабіни навантажувача у горизонтальному положенні через прихований дефект зварного шва, внаслідок чого водій навантажувача ОСОБА_1 отримав травми;

супутня причина організаційна - невиконання вимог Інструкції з охорони праці. Водій навантажувача ОСОБА_1 під час виконання робіт, знаходячись в кабіні навантажувача, не був пристебнутий паском безпеки, що призвело до травмувань під час падіння кабіни;

супутня причина організаційна - невиконання посадових обов`язків. Начальник зміни не забезпечив належний контроль за дотриманням працівниками другої зміни Інструкції з охорони праці.

Пункт 2.11 Інструкції з охорони праці передбачає, що водій навантажувача грейферного має встановити правильно сидіння водія, рульову колонку і дзеркало. Пристебнути пасок безпеки (а.с.46).

Відповідно до пункту 34 Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30 листопада 2011 року №1232, посадова особа органу Держпраці в разі відмови роботодавця скласти або затвердити акт за формою Н-5 або Н-1 чи незгоди потерпілого або уповноваженої ним особи, яка представляє його інтереси, із змістом зазначеного акта, надходження скарги або незгоди з висновками про обставини і причини настання нещасного випадку чи приховування факту настання нещасного випадку має право видати обов`язкові для виконання роботодавцем або робочим органом виконавчої дирекції Фонду (у разі, коли нещасний випадок стався з фізичною особою-підприємцем чи особою, що забезпечує себе роботою самостійно) приписи за формою Н-9 згідно з додатком 10 щодо необхідності проведення розслідування (повторного розслідування) нещасного випадку, затвердження чи перегляду затвердженого акта за формою Н-5 або Н-1, визначення чи не визначення нещасного випадку таким, що пов`язаний з виробництвом, складення акта за формою Н-5 або Н-1.

Роботодавець зобов`язаний у п`ятиденний строк після одержання припису за формою Н-9 видати наказ про вжиття зазначених у приписі заходів (за змістом п.35 Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві).

ОСОБА_1 не погодився із висновками комісії з розслідування нещасного випадку, що стався з ним 18 травня 2018 року під час виконання трудових обов`язків на ПрАТ «Коростенський завод МДФ», та у відповідності до приписів чинного законодавства звернувся до Управління Держпраці у Житомирській області зі скаргою.

Листом від 10 червня 2018 року №19-11/486/Б-419 Управління Держпраці у Житомирській області переадресувало скаргу для розгляду Головному управлінню Держпраці у Київської області, під тим приводом, що місцезнаходженням юридичної особи є місто Київ. Одночасно просило про результати розгляду скарги повідомити скаржника у передбачений законодавством термін (а.с.13).

Головне управління Держпраці Київської області листом від 27 липня 2018 року №8/3/Б-3208-3302 повідомило ОСОБА_1 про те, що контроль за своєчасністю та об`єктивністю проведення комісією ПрАТ «Коростенський завод МДФ» розслідування, його документальним оформленням і веденням обліку чинним законодавством покладається на Управління Держпраці у Житомирській області, оскільки нещасні випадки розслідуються та беруться на облік територіальним органом Держгірпромнагляду за місцем їх настання. Нещасний же випадок з позивачем стався під час виконання трудових обов`язків на дільниці підготовки сировини на території виробничої бази ПрАТ «Коростенський завод МДФ» за адресою: м. Коростень, вул. С. Кемського,116 (а.с.31).

Отже, належного розгляду скарги позивача щодо його незгоди з супутньою причиною нещасного випадку, зазначеною у актах Н-5 та Н-1, про те, що він не був пристебнутий паском безпеки, уповноваженим державною органом не відбулося та передбачених законом заходів не вжито (припис щодо проведення повторного (додаткового) розслідування нещасного випадку з урахуванням обставин, на які посилався ОСОБА_1 не внесено), хоча останній наполягав на тому, що положення Інструкції з охорони праці не порушив та на час, коли встався розрив у місці зварного шва штанги утримання кабіни навантажувача у горизонтальному положенні та падіння кабіни на опору, пристебнутим паском безпеки був.

Доводи апеляційної скарги відносно того, що у протоколі огляду місця, де стався нещасний випадок, членами комісії зазначено про те, що пасок безпеки знаходився під сидінням водія, не має слідів пошкоджень та у справному стані - не видаються переконливими, приймаючи до уваги також те, що нещасний випадок стався 18 травня 2018 року, а комісія оглядала навантажувач лише 21 травня 2018 року, тобто після того, як сплинуло більше однієї доби та на час його огляду навантажувач вже був транспортований до гаража транспортного відділу. Окрім того, у суді першої інстанції представник відповідача пояснював, що пасок безпеки знаходився на сидінні водія, а не під ним, як зазначено у протоколі. Також у протоколі зазначається, що для транспортування кабіна була піднята, що ставить під сумнів збереження стану кабіни після нещасного випадку, тобто на час огляду її членами комісії.

Посилання у апеляційній скарзі на те, що скло було розбито з середини кабіни, оскільки сама кабіна захищена металевою решіткою передбачають для таких висновків наявність спеціальних знань у царині супротиву матеріалів (фізики). Проте клопотань про призначення відповідної експертизи відповідачем не заявлено.

Доводи апеляційної скарги щодо отриманих потерпілим тілесних ушкоджень, причинного зв`язку із подіями, можливість швидкого виходу позивача на зовні після падіння кабіни також грунтуються на припущеннях.

Усі сумніви колегія суддів трактує на користь позивача, як більш слабкої ланки у трудових правовідносинах, оскільки скаржником не надано належних та допустимих доказів, які б з певною достовірністю спростували висновки суду першої інстанції про те, що супутня причина нещасного випадку не підтверджена.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення.

Разом із тим, апеляційний суд виключає із мотивувальної частини рішення суду першої інстанції посилання на положення пунктів 10, 13, 38 Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві НПАОП 0.00-6.02-04, який був затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 25 серпня 2004 року №1112, враховуючи, що даний нормативний документ втратив чинність у 2012 році, а тому його положення на спірні правовідносини не поширюються, оскільки вони виникли у 2018 році. У решті рішення залишається без змін.

Керуючись ст.ст.259,268,367-368,374,376,381-384 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Коростенський завод МДФ» задовольнити частково.

Рішення Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 06 лютого 2019 року змінити, виключивши із мотивувальної частини посилання на положення пунктів 10, 13, 38 Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві НПАОП 0.00-6.02-04, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 серпня 2004 року №1112.

У решті рішення залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуюча Судді:

Повний текст постанови складений 24 червня 2019 року.