Провадження №2/760/2271/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 червня 2019 року Солом`янський районний суд м.Києва в складі:

головуючого судді - Кушнір С.І.

при секретарі - Гаєвській С.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» про захист прав споживачів та зобов`язання здійснення перерахунку заборгованості, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 в серпні 2018 р. звернулася до суду із зазначеним позовом до ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ», в якому просила:

зобов`язати ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» відновити постачання електричної енергії до об`єкта, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ;

зобов`язати ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» здійснити перерахунок за спожиту електроенергію, керуючись нововстановленим лічильником.

Обґрунтовуючи підстави звернення до суду з позовом позивач ОСОБА_1 посилається на наступне.

Так, починаючи з початку 2008 р., житловий будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , було підключено до електромережі ПрАТ «Київенерго». Для проведення розрахунків за електроенергією, що споживається на даному об`єкті, було відкрито особовий рахунок № НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_1 .

Облік електричної енергії за адресою: АДРЕСА_1 здійснювався засобом обліку типу СО - И446М № 0364863 .

21.02.2018 р., як зазначає позивач, вона отримала попередження про припинення електропостачання № б/н 2018 р., відповідно до якого станом на 21.02.2018 р. за особовим рахунком НОМЕР_1 наявна заборгованість за спожиту електричну енергію в розмірі 51116,16 грн. Додатково зазначалось, що у разі несплати боргу або ненадання інформації щодо оплати за спожиту електричну енергію, на тридцятий день після отримання такого попередження, електропостачання квартири позивача буде припинено на підставі п. 27 Правил користування електричною енергією для населення (ПКЕЕН, Правила), затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 р. №1357.

Не погоджуючись з діями відповідача, до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП) було направлено лист з проханням створення Комісії інформаційно-консультаційного центру по роботі із споживачами електричної енергії з розгляду спірних питань. Додатково, 16.03.2018 р. на адресу ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» було надіслано заяву-скаргу з проханням відтермінувати дату відключення енергопостачання. Адже, керуючись п. 27 абз. 5 ПКЕЕН, спірні питання щодо заборгованості вирішуються шляхом переговорів між електропостачальником та побутовим споживачем або в судовому порядку. До вирішення спірного питання між сторонами відключення об`єкта побутового споживача не здійснюється.

Як вказує позивач, у зазначені вище строки відповідачем було здійснено відключення енергопостачання до об`єкту, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Такі дії створили значні незручності в щоденному побуті та свідчать про порушення п. 41 ПКЕЕН щодо отримання споживачем електричної енергії, якісні характеристики якої визначені державними стандартами.

22.03.2018 р. порушене позивачем питання було розглянуто на засіданні Комісії інформаційно-консультаційного центру. За результатами даного розгляду, було сформовано лист - відповідь №1/3/012/М12857 від 30.03.2018 р., відповідно до якого було зазначено наступне.

Проаналізувавши факти з питання, яке розглядалося на засіданні, було наголошено на порушенні ОСОБА_1 п.п. 19, 20 та 42 ПКЕЕН, а саме: здійснення оплати за спожиту електроенергію не щомісячно та не допуск до засобу обліку, що за словами відповідача підтверджується Актами про не допуск від 22.11.2014 р. та 28.02.2015 р. На підставі вище викладеного, Комісією ІКЦ було зроблено висновок: нарахування проведено відповідно до ПКЕЕН на підставі показань приладу обліку (контрольного знімання та з квитанції споживача).

Позивач вважає, що відповідачем в особі керівника ІКЦ Городоцькою Т.С. було не дотримано п. 4.7, п. 4.8 Розділу ІV, Постанови КМУ № 299 від 12.03.2009 р. «Про затвердження Положення про Інформаційно-консультаційний центр по роботі із споживачами електричної енергії». Адже, при формуванні споживачу відповіді, представником ІКЦ (керівником ІКЦ) не було занотовано зауваження присутного представника Держенергонагляду щодо порушення відповідачем п. 17 ПКЕЕН та ст. 17 Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність».

ПАТ «Київенерго» не було вчасно проведено повірку засобу обліку, а відповідно до п. 3.24 ПКЕЕН у разі порушення термінів повірки, а саме, якщо повірка розрахункових засобів обліку не виконана в передбачені терміни з вини електропередавальної організації, електропередавальна організація не має права на виставлення додаткових рахунків, виставлення яких пов`язане з похибкою показів розрахункових засобів обліку електричної енергії.

Позивач зазначає, що вона, як споживач електроенергії, протягом всього часу користування не здійснювала жодних дій щодо не допуску представників енергопостачальника до засобу обліку. Вона довготривалий час знаходиться у від`їзді за кордоном та на час перебування вдома, за адресою: АДРЕСА_1 , жодних візитів представників відповідача не було. Про зазначені Акти про не допуск від 22.11.2014 р. та 28.02.2015 р. раніше нічого не було відомо, не підписувала та не отримувала копій.

Відносини між побутовими споживачами та енергопостачальниками регулюються правилами користування електричною енергією для населення.

У разі сумніву побутового споживача у правильній роботі засобу обліку, він може звернутися до енергопостачальника з вимогою проведення експертизи.

16.02.2018 р., як вказує позивач, представниками ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» було демонтовано лічильник №0364863 та встановлено новий.

Проте, проведення експертизи демонтованого засобу обліку є неможливим так, як представниками відповідача не було здійснено пломбування знятого лічильника, а сам демонтаж було проведено ще 16.02.2018 р.

Відповідно до п. 2.8 Положення про проведення експертизи приладів обліку електричної енергії у побутових споживачів, затвердженого Наказом Міністерства палива та енергетики України від 21.06.2013 р. №322, експертиза лічильника за умови цілісності пломби проводиться комісією протягом 20 (двадцяти) днів з дати зняття лічильника.

Беручи до уваги зазначене, позивач вважає, що розрахунок вартості заборгованості, що утворилась за спожиту електроенергію, повинен проводитися за показниками нового лічильника, як про це зазначили в НКРЕКП (лист № 3795/20.2/9-18 від 07.05.2018 р.).

Позивач посилається на те, що вона є споживачем електроенергії, постачальником якої є ПАТ «Київобленерго» та, які в свою чергу, повинні забезпечити належне обслуговування споживачів наданої продукції, а не створювати спірні правовідносини шляхом невірного застосування норм чинного законодавства.

Враховуючи наведене, позивач звернулася до суду з позовом до ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» про захист прав споживачів та зобов`язання здійснення перерахунку заборгованості, за захистом своїх прав.

Ухвалою суду від 10.08.2018 р., відкрито спрощене позовне провадження в цивільній справі за позовом до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» про захист прав споживачів та зобов`язання здійснення перерахунку заборгованості.

Визначено відповідачу строк на подання відзиву на позов у порядку, передбаченому ст. 178 ЦПК України, - 15 днів із дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

Роз`яснено позивачу право подати до суду відповідь на відзив у порядку, передбаченому ст. 179 ЦПК України, протягом 15 днів з дня отримання відзиву відповідача на позов.

11.09.2018 р. до суду від представника відповідача ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого відповідач вважає вимоги позивача безпідставними, необґрунтованими та просить відмовити в задоволенні позову в повному обсязі.

24.09.2018 р. до суду від представника відповідача ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» надійшли додаткові пояснення до відзиву.

08.10.2018 р. до суду від представника позивача надійшла відповідь на відзив, відповідно до якої представник позивача повністю підтримує заявлені позовні вимоги, заперечення відповідача, викладені у відзиві на позовну заяву, вважає необґрунтованими, просить позов задовольнити.

Ухвалою суду від 12.10.2018 р., призначено судове засідання для розгляду справи по суті в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Представники позивача в судовому засіданні заявлені позовні вимоги підтримали в повному обсязі, просили позов задовольнити, посилаючись на підстави та обставини, викладені у позовній заяві, викладені у відповіді на відзив та додаткових письмових пояснень, наданих суду письмових доказах.

Представник відповідача в судовому засіданні заперечував проти позову в повному обсязі, посилаючись на безпідставність та необґрунтованість позовних вимог, відсутність належних та допустимих доказів, якими вони обґрунтовуються, повністю підтримав доводи, викладені у поданому відзиві на позовну заяву та наданих додаткових письмових поясненнях, просив відмовити в задоволенні позову повністю.

Суд, вислухавши пояснення представників позивача, представника відповідача, врахувавши їх доводи, дослідивши матеріали справи, оцінивши надані письмові докази, прийшов до висновку про відмову в задоволенні позову з наступних підстав.

Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (ч. 1 ст. 16 ЦК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно ч. 3 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з вимогами п.п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 264 ЦПК України, під час ухвалення рішення суд вирішує, чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин.

Частиною 1 ст. 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Судовим розглядом встановлено та не заперечується сторонами, що починаючи з початку 2008 р., житловий будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , було підключено до електромережі ПрАТ «Київенерго».

Для проведення розрахунків за спожиту електроенергію за адресою: АДРЕСА_1 , ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» відкрито особовий рахунок № НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_1 . Договір про користування електричною енергією за наведеною адресою не укладався.

Облік електричної енергії за адресою: АДРЕСА_1 , до 16.02.2018 р. здійснювався приладом обліку типу СО-И446М (5) № 0364863 .

Відповідно до положення частини 1 статті 5 Закону України «Про захист прав споживачів», держава забезпечує споживачам захист їх прав, надає можливість вільного вибору продукції, здобуття знань і кваліфікації, необхідних для прийняття самостійних рішень під час придбання та використання продукції відповідно до їх потреб, і гарантує придбання або одержання продукції іншими законними способами в обсязі, що забезпечує рівень споживання, достатній для підтримання здоров`я і життєдіяльності.

Відповідно до Закону України «Про ринок електричної енергії» учасниками ринку електричної енергії є виробник, електропостачальник, трейдер, оператор системи передачі, оператор системи розподілу, оператор ринку, гарантований покупець та споживач, які проводять свою діяльність на ринку електричної енергії у порядку, передбаченому цим Законом.

Оператор системи розподілу - юридична особа, відповідальна за безпечну, надійну та ефективну експлуатацію, технічне обслуговування та розвиток системи розподілу і забезпечення довгострокової спроможності системи розподілу щодо задоволення обґрунтованого попиту на розподіл електричної енергії з урахуванням вимог щодо охорони навколишнього природного середовища та забезпечення енергоефективності.

Споживач - фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, або юридична особа, що купує електричну енергію для власного споживання.

Постачальник «останньої надії» визначений відповідно до ст. 1 Закону України «Про ринок електричної енергії» - електропостачальник, який за обставин, встановлених цим Законом, не має права відмовити споживачу в укладенні договору постачання електричної енергії на обмежений період часу.

Відносини між побутовими споживачами та енергопостачальниками регулювалися Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими Постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 № 1357 (зі змінами і доповненнями) (ПКЕЕН).

Згідно з п. 19 ПКЕЕН, розрахунки населення за спожиту електричну енергію здійснюються за діючими тарифами (цінами) для населення на підставі показів засобів обліку.

Відповідно до п. 20 ПКЕЕН, розрахунковим періодом для встановлення розміру оплати спожитої електричної енергії є календарний місяць. Плата за спожиту протягом розрахункового періоду електричну енергію вноситься не пізніше 10 числа наступного місяця, якщо договором не встановлено іншого терміну.

Згідно норм ПКЕЕН, якими регулювались відносини на момент виникнення спору (до 16.02.2018 року), саме Споживач зобов`язаний здійснювати щомісячне знімання показань приладів обліку на перше число місяця (п.21 ПКЕЕН). Поряд з цим енергопостачальнику надано право контролювати правильність показань приладу обліку, зокрема шляхом здійснення контрольних оглядів, та оформлення платіжних документів споживачем.

Крім того, відповідно до ПКЕЕН (п.42) Споживач, зокрема, зобов`язаний: дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі приладу обліку; оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності; забезпечувати доступ представникам енергопостачальника після пред`явлення ними службових посвідчень до квартири або іншого об`єкта для обстеження приладу обліку, електроустановок та електропроводки.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач належним чином не виконувала зобов`язання, які покладаються на споживача відповідно до норм діючого законодавства.

Так, 22.11.2014 р. та 28.02.2015 р. фахівцям ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» було відмовлено у доступі до приладу обліку для проведення контрольного зняття показань, в т.ч. і повірки, що підтверджується відповідними Актами про не допуск до приладу обліку.

Відповідно до п. 30 ПКЕЕН, якщо доступ до засобу обліку неможливий, представник енергопостачальника виписує платіжний документ на підставі даних про фактичне споживання електричної енергії за попередній період, про що робиться відповідна позначка в особовому рахунку побутового споживача.

Якщо протягом двох розрахункових періодів представник енергопостачальника не мав доступу до засобу обліку, він залишає побутовому споживачу в поштовій скриньці повідомлення про дату наступного відвідання чи прохання передати покази засобу обліку енергопостачальнику. Якщо після цього побутовий споживач не передав відомостей про кількість спожитої електричної енергії, енергопостачальник має право через 30 днів після дати відправлення письмового попередження припинити постачання електричної енергії побутовому споживачу.

Вставнолено, що під час проведення 24.05.2012 р. технічної перевірки лічильника типу СО-И446М ( 5 ) №0364863 , згідно з Актом, складеним на підставі розпорядження № 3419 від 24.05.2012 р., були зафіксовані показання 48396 кВтг та 09.12.2013 р. під час контрольного огляду лічильника були зафіксовані показання 55080 кВтг, що підтверджується витягом із відомості контрольного огляду лічильника. Відповідність зафіксованих показань підтверджено підписом одного з мешканців будинку у акті технічної перевірки приладу обліку та відомостях контрольного огляду.

Як вбачається з матеріалів справи, оплати за спожиту електричну енергію за адресою: АДРЕСА_1 проводилися споживачем в порушення п.20 ПКЕЕН не щомісячно. Так, у 2014 році на особовий рахунок надійшла одна оплата у розмірі 1154,20 грн., у 2015 - три оплати у розмірі 4021,20 грн., 4021,20 грн. та 3550,00 грн. відповідно, у 2016 році - дві оплати у розмірі 4227,60 грн. та 1582,50 грн. відповідно, у 2017 році - одна оплата у розмірі 1000,00 грн., що підтверджується даними роздруківки карточки споживача (особовий рахунок № НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_1 , за адресою: АДРЕСА_1 .

Остання оплата із зазначенням показань приладу обліку 62661 кВтг надійшла на особовий рахунок 19.12.2015 р.

Встановлено, що останній контрольний огляд лічильника проведений 09.12.2013 р.

Оплати на особовий рахунок № НОМЕР_1 з грудня 2015 р. надходили без зазначення показань, нарахування до 16.02.2018 р. проводились за розрахунковими показаннями, визначеними відповідно до фактичного середньодобового споживання електроенергії за попередній період.

16.02.2018 р. фахівці ПАТ «КИЇВЕНЕРЕО» для обліку спожитої електроенергії за адресою: АДРЕСА_1 встановили на опорі повітряних ліній прилад обліку типу MTX 1 A10.DF.2LO-Y04 (6 ) № 01264783 на показаннях 000000/000000 кВтг (день/ніч), який має функцію обліку спожитої електроенергії за періодами часу. Раніше встановлений у споживача прилад обліку типу СО-И446М (5) № 0364863 було розпломбовано на показаннях 07383 кВтг та проведено фотофіксацію показань лічильника. На підставі зафіксованих показань проведено перерахунок за фактичними показаннями лічильника.

Вбачається, що у період з 19.12.2015 р. до 16.02.2018 р. прилад обліку дійшов до 99999 кВтг та почав відлік спочатку (з 0), що підтверджується історією зафіксованих показань приладу обліку, а саме:

48396 кВтг зафіксовані при технічній перевірці приладу обліку типу СО-И446М (5 ) № 0364863 , згідно з Актом, складеним на підставі розпорядження № 3419 від 24.05.2012;

55080 кВтг зафіксовані під час контрольного огляду лічильника 09.12.2013;

62661 кВтг - зазначені споживачем у квитанції на оплату спожитої електроенергії від 19.12.2015;

07383 кВтг - зафіксовані 16.02.2018 під час розпломбування лічильника.

Згідно Акту технічної перевірки № 1801 від 16.02.2018 р., порушень ПКЕЕН або ПУЕ не виявлено.

Жодних заперечень щодо інформації викладеної в Акті Споживач не висловлював.

Відповідно до п. 16 ПКЕЕН, у разі сумніву побутового споживача у правильній роботі засобу обліку, він може звернутися до енергопостачальника для проведення експертизи. Після оплати побутовим споживачем вартості робіт енергопостачальник протягом 20 днів проводить експертизу. Про що також зазначається у листі НКРЕКП від 25.04.2018 р. № 3472/20/9-18.

Вбачається, що жодних звернень від споживача щодо сумнівів у правильній роботі приладу обліку чи клопотань про проведення експертизи не надходило.

Згідно п. 1.3 Положення про проведення експертизи приладів обліку електричної енергії у побутових споживачів, затвердженого наказом Міністерства палива та енергетики України від 21.06.2003 р. № 322, встановлений вичерпний перелік підстав для проведення експертизи, а саме: експертиза лічильників проводиться у разі:

1.3.1 Повної зупинки або нестійкої роботи лічильника.

1.3.2 Наявності ознак порушення пломб чи підробки відтиску тавра територіального органу Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики або енергопостачальника, втручання в лічильний механізм.

1.3.3 Зовнішнього пошкодження корпусу лічильника, тріщин скла чи наявності щілин між склом і кожухом.

1.3.4 Сумніву представника енергопостачальника або споживача (за його заявою) у правильності роботи лічильника.

Як встановлено судом, Актом технічної перевірки № 1801 від 16.02.2018 р. порушень ПКЕЕН або ПУЕ не виявлено, з чим також погодився позивач. Відповідно, експертиза приладу обліку типу СО-И446М (5) № 0364863 не проводилася.

Після отримання фактичних показань приладу обліку, відповідачем у відповідності до п.21 ПКЕEH було здійснено перерахунок за середнім споживанням між датами зняття показів і визначено заборгованість у розмірі 51116,16 грн. станом на 21.02.2018 р.

В зв`язку з чим, енергопостачальник, у відповідності до п. 27 ПКЕЕН, надав Споживачу попередження про припинення електропостачання.

Встановлено, що після отримання попередження про відключення, Споживач 03.03.2018 р. звернулася до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики (НКРЕКП) із заявою-скаргою.

НКРЕКП листом від 13.03.2018 р. № 1975/20/9-18 доручило здійснити розгляд звернення інформаційно-консультаційному центру ПАТ «КИЇВЕНЕРГО».

На виконання доручення НКРЕКП, розгляд звернення ОСОБА_2 здійснював інформаційно-консультаційний центр ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ». За результатами розгляду ІКЦ, згідно протоколу № 27 від 22.03.2018 р., зокрема, вирішила:

«1. Нарахування проведено відповідно до Правил користування електричною енергією для населення на підставі показань приладу обліку (контрольного знімання та з квитанції споживача).».

Повірка приладу обліку типу СО-И446М (5) № 0364863 була проведена 08.03.2005 р. Міжповірочний інтервал приладу обліку СО-И446, становить 8 років, що підтверджується копією паспорту із Інтернетмережі . При цьому, строк служби такого типу приладу обліку становить не менше 32 років.

Отже, прилад обліку підлягав повірці з 09.03.2013 р. Повірка приладу обліку не була проведена не з вини Енергопостачальника, оскільки Споживач не одноразово не надавав доступу до приладу обліку, що підтверджується Актами недопуску від 22.11.2014 р. та 28.02.2015 р.

Поряд з цим, НКРЕКП, листом від 12.06.2018 р. № 4794/20/9-18 зазначило, що ПКЕЕН, на даний час, не передбачено процедури здійснення Енергопостачальником перерахунку за спожиту електричну енергію побутовому споживачу у разі, якщо проведення експертизи засобу обліку з дотриманням вимог чинного законодавства неможливо.

Неможливість проведення експертизи заміненого приладу обліку типу СО-И446М (5) № 0364863 не заперечується позивачем.

Таким чином, враховуючи, що на дату закінчення міжповірочного інтервалу жодна із сторін не заявила про своє небажання використовувати показники засобу обліку типу СО-И446М ( 5 ) № 0364863 , при цьому, електрична енергія на об`єкті споживача споживалась та оплачувалась згідно з показами цього засобу обліку, отже, сторони не мали заперечень проти такої ситуації.

Тому, суд не знаходить підстав для покладення обов`язку про здійснення перерахунку ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» за спожиту електроенергію, керуючись нововстановленим лічильником.

Позивач не довів правомірність вимог про перерахунок електроенергії саме за нововстановленим лічильником.

Що стосується вимоги позивача про зобов`язання ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» відновити постачання електричної енергії до об`єкта, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , суд зазначає наступне.

Як встановлено судом, після отримання фактичних показань приладу обліку, відповідачем у відповідності до п.21 Правил користування електричною енергією для населення (ПКЕЕН) було здійснено перерахунок за середнім споживанням між датами зняття показів і визначено заборгованість у розмірі 51116,16 грн., в зв`язку з чим Енергопостачальник 21.02.2018 р., у відповідності до п. 27 ПКЕЕН, надав Споживачу попередження про припинення електропостачання, що підтверджується корінцем попередження про припинення постачання електроенергії.

Звернення ОСОБА_2 щодо здійснення перерахунку, за дорученням НКРЕКП було здійснено інформаційно-консультаційним центром ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ». За результатами розгляду ІКЦ, згідно протоколу № 27 від 22.03.2018 р., зокрема, вирішила: «1. Нарахування проведено відповідно до Правил користування електричною енергією для населення на підставі показань приладу обліку (контрольного знімання та з квитанції споживача)».

Відповідно до п. 27 ПКЕЕН, у разі несплати за спожиту електричну енергію на 30 день після отримання побутовим споживачем попередження енергопостачальник має право відключити побутового споживача від електричної мережі.

У разі пред`явлення побутовим споживачем електропостачальнику, зокрема персоналу, який був для відключення його об`єкта від електричної мережі, квитанції або іншого документа, який підтверджує повну оплату за спожиту електричну енергію, відключення об`єкта побутового споживача не здійснюється.

Зважаючи, що ІКЦ вирішив, що нарахування проведено відповідно до ПКЕЕН, оплата за спожиту електричну енергію не була проведена, звернень від Споживача, згідно з п. 28 ПКЕЕН, щодо складання графіка погашення заборгованості або відстрочення терміну оплати з наданням довідки на підтвердження його неплатоспроможність, не надходило.

23.03.2018 р., згідно з нарядом-завдання № 95 було здійснено відключення.

11.09.2018 р. при виконанні заявки на підключення було встановлено, що підключення здійснено, покази приладу обліку змінюються, про що складено Акт № 2951 від 11.09.2018 р.

11.09.2018 р. було здійснено контрольний огляд засобу обліку типу MTX 1А10.DF.2LO - Y04 (6) № 01264783 , спожитої електроенергії за адресою: АДРЕСА_1 , та зафіксовано покази приладу обліку: 180 - 001615; 181 - 000385; 182 - 001229 , що підтверджується Актом від 11.09.2018 р.

З карточки Споживача (особовий рахунок № НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_1 ) вбачається, що покази приладу обліку типу MTX 1A10.DF.2LO- Y04 (6) №01264783 , спожитої електроенергії за адресою: АДРЕСА_1 , починаючи з дати встановлення 16.02.2018 р., постійно змінюються.

Таким чином, постачання електричної енергії до об`єкта, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , відновлено та здійснюється споживання електричної енергії.

Зазначені обставини підтверджені в судовому засіданні представником позивача.

Крім того, встановлено, що 07.02.2019 р. була проведена технічна перевірка та схеми підключення засобу обліку електричної енергії, збереження пломб у побутового споживача ОСОБА_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , про що складено Акт № 136 від 07.02.2019 р.

Як вбачається з Акту № 136 від 07.02.2019 р., проведено контрольний огляд приладу обліку типу МТХ 1А10.DF.2LO-Y04 ( 6 ) № 01264783. Лічильник працює вірно, клемну кришку опломбовано пломбою № С42009044, фасадний ящик - С42 9045. Показники лічильника змінюються. Порушення Правил не виявлено.

Тому в частині позовних вимог щодо зобов`язання відповідача відновити постачання електричної енергії до об`єкта, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , необхідно відмовити, оскільки постачання електричної енергії вже відновлено.

Згідно вимог ст.ст. 76, 77, 79, 80 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Статтею 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до ч. 1 ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

В пункті 27 постанови Пленуму Верховного Суду України №2 від 12 червня 2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» роз`яснено, що виходячи з принципу роцесуального рівноправ`я сторін та враховуючи обов`язок кожної сторони довести ті обставини, на які вона посилається, необхідно в судовому засіданні дослідити кожний доказ, наданий сторонами на підтвердження своїх вимог або заперечень, який відповідає вимогам належності та допустимості доказів.

Враховуючи викладене, аналізуючи наявні в матеріалах справи докази, керуючись положеннями діючого цивільного законодавства та законодавства про захист прав споживачів, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення вимог позивача, з огляду на відсутність на час ухвалення даного рішення суду порушень з боку відповідача прав позивача щодо постачання електричної енергії. При цьому, суд позбавлений права захисту на майбутнє, за відсутності обґрунтованого факту вчинення порушення такого права. При цьому, підстав для покладення обов`язку про здійснення перерахунку за спожиту електроенергію, суд не вбачає.

З огляду на означене,розглядаючи справу виходячи з диспозитивності цивільного судочинства на підставі ст. 13 ЦПК України, оцінюючи належність, допустимість та достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів в їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному і повному з`ясуванні обставин справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є необґрунтованими та у задоволенні позову слід відмовити в повному обсязі.

Керуючись Законом України «Про захист прав споживачів», Законом України «Про електроенергетику», Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими Постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 р. № 1357 (зі змінами та доповненнями), ст.ст. 2, 10, 12, 13, 15, 76-81, 89, 258, 263, 264, 265, 273, 354 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

В задоволенні позову ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» про захист прав споживачів та зобов`язання здійснення перерахунку заборгованості відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

СУДДЯ: С.І. Кушнір