Справа № 212/2070/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 травня 2019 року м. Кривий Ріг

Жовтневий районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі:

головуючого-судді: Козлова Ю.В.,

за участю секретаря судового засідання: Курбакової Ю.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Кривий Ріг Дніпропетровської області в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зміну розміру аліментів на утримання неповнолітньої дитини та стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів,-

В С Т А Н О В И В:

У березні 2019 року ОСОБА_1 звернулась із позовом до ОСОБА_2 про зміну розміру аліментів на утримання неповнолітньої дитини та стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів. В обґрунтування вимог зазначила, що з відповідачем має спільну дитину - доньку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . На підставі рішення Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу від 12 березня 2013 року, з відповідача стягнуті аліменти на утримання доньки в твердій грошовій сумі в розмірі 450 гривень, щомісячно до повноліття дитини. На час винесення рішення відповідач не мав постійного доходу, офіційно не був працевлаштований, тому на час винесення рішення, розмір аліментів на утримання дитини, сторони влаштовував. Однак, відповідач сплачував аліменти не регулярно, має заборгованість, яка станом на 01.02.2019 року складає 12 452,26 гривень. З дня набрання чинності рішенням суду, збільшився розмір мінімальної заробітної плати, прожитковий мінімум для дітей від 6 років до 18 років, відбулося стрімке зростання ціна товари та послуги, донька потребує повноцінного харчування, оздоровлення, розвитку. Отримуваних аліментів від відповідача недостатньо для того, щоб надавати доньці повноцінне матеріальне утримання і забезпечити її духовний розвиток, оскільки грошей не вистачає. На даний час, відповідач сплачує аліменти, менше ніж 50% прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку, що становить 972 гривень. Тому, Позивач просить змінити спосіб стягнення аліментів з твердої грошової суми та ј частину зі всіх видів заробітку ( доходу) відповідача, тим самим збільшивши і розмір аліментів на утримання спільної дитини у розмірі ј частки з усіх видів заробітної плати, до повноліття дитини. Крім того, просить стягнути з відповідача пеню за період з 15 січня 2013 року по 31 січня 2019 року у сумі 5838,95 гривень.

01 квітня 2019 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження.

Позивач надала суду заяву, в якій просила розглядати справу за її відсутності, позов підтримала, просила стягнути аліменти.

Відповідач позов визнав, не заперечував проти зміну розміру аліментів з твердій грошовій суми та 1/4 частини доходу на утримання неповнолітньої дитини, та стягнення з нього пені за несвоєчасну виплату аліментів, надав суду довідку з місця роботи, просив розглядати справу за його відсутності, про що подав заяву.

Відповідно до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, вивчивши матеріали справи, проаналізувавши обставини справи, вважає, що заявлений позов підлягає задоволенню.

Судом встановлено, що згідно свідоцтва про народження дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , батьками є сторони по справі: позивач ОСОБА_4 та відповідач ОСОБА_5 (а.с.14)

Рішенням Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу від 12.03.2013, з ОСОБА_5 стягнуто аліменти у твердій грошовій сумі 450 гривень, на утримання неповнолітньої доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до повноліття дитини, на користь матері ОСОБА_6 Рішення набрало законної сили 23 березня 2013 року.(а.с.15)

Позивач, в зв`язку з реєстрацією шлюбу, 28.08.2015 року у Центрально-Міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану м. Кривого Рогу, змінила прізвище на « ОСОБА_7 ». (а.с.10).

Щодо позовних вимог про зміну розміру аліментів, суд виходить з наступного:

Згідно статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

За змістом ст. 180 СК України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина. Спосіб стягнення аліментів, визначений рішення суду, змінюється за рішенням суду за позовом одержувача аліментів. (ч. 3 ст. 181 СК України).

Частина перша статті 192 СК України передбачає, що розмір аліментів, визначений за рішенням суду або за домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 4 ст. 273 ЦПК України якщо після набрання рішенням законної сили, яким з відповідача присуджені періодичні платежі, зміняться обставини, що впливають на визначені розміри платежів, їх тривалість чи припинення, кожна сторона має право шляхом пред`явлення нового позову вимагати зміни розміру, строків платежів або звільнення від них.

Згідно з п. 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року №3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справи щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» розмір аліментів, визначений судовим рішенням або за домовленістю між батьками, суд може змінити за позовом платника або одержувача аліментів у зв`язку зі зміною матеріального чи сімейного стану, погіршення чи поліпшення здоров`я когось із них.

Враховуючи зміст ст.ст. 181, 192 СК України, розмір аліментів, визначений рішенням суду, не вважається незмінним. Отже, у зв`язку із значним покращенням матеріального становища платника аліментів матір дитини може подати до суду заяву про збільшення розміру аліментів.

Судом встановлено, що відповідач ОСОБА_5 на даний час працює у ФОП ОСОБА_8 , вантажником, має щомісячну заробітну плату у розмірі 4173,00 гривень, а тому має можливість сплачувати аліменти у розмірі ј частини від його доходу.

При цьому у новому розмірі аліменти мають сплачуватись з дня набрання рішенням законної сили, що узгоджується з положеннями абз. 4 п.23 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 3 від 15.05.2006р.

Щодо позовних вимог про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, суд виходить з наступного:

Як випливає з розрахунку заборгованості по аліментах від 26 лютого 2019 року №196 виконавчий документ був пред`явлений до виконання. Згідно розрахунку заборгованості по сплаті аліментів з 15 січня 2013 року, відповідач свої аліментні зобов`язання належним чином не виконує, у період з 15.01.2015 року до 01.02.2019 року аліменти на користь позивача сплачував не регулярно, інколи не взагалі не сплачував, а тому загальний розмір заборгованості зі сплати аліментів за вказаний період становить 12 452,26 грн.

Дані розрахунки складено державним виконавцем Покровського відділу державної виконавчої служби міста Кривий Ріг Мартусенко Н.М., у відповідності до вимог статті 71 Закону України «Про виконавче провадження» і сторонами не оспорюються. Доказів протилежного суду не надано.

Відповідно до частини першої статті 196 Сімейного кодексу України у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості.

При цьому за змістом статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти.

У статті 196 СК України не встановлено будь-яких обмежень періоду нарахування пені, навпаки, в ній зазначено, що пеня нараховується за кожен день прострочення.

Так, своїм висновком у постанові від 12 вересня 2018 року Верховний суд України встановив, що правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов`язку буде різним, отже і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Тобто, пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводилося стягнення.

Отже загальна сума пені за несплату або несвоєчасну сплату аліментів має розраховуватися за формулою:

?р=(А 1 х 1 %Q1 )+(А2х 1 %Q2)+ (Anx 1 %Qn), де:

?р - загальна сума пені за несплату або прострочення сплати аліментів, обраховується позивачем на момент подачі позову;

А1 - нарахована сума аліментів за перший місяць;

Q1 - кількість днів прострочення сплати суми аліментів за перший місяць;

А2 - нарахована сума аліментів за другий місяць;

Q2 - кількість днів прострочення сплати аліментів за другий місяць;

Аn - нарахована сума аліментів за останній місяць перед подачею позову;

Qn - кількість днів прострочення сплати аліментів за останній місяць.

Пеня за заборгованість по сплаті аліментів нараховується на всю суму несплачених аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення.

Таким чином, зобов`язання зі сплати аліментів носить періодичний характер і повинне виконуватися щомісяця, тому при розгляді спорів про стягнення на підставі частини першої статті 196 СК України пені від суми несплачених аліментів суд повинен з`ясувати розмір несплачених аліментів за кожним із цих періодичних платежів, установити строк, до якого кожне із цих зобов`язань мало бути виконане, та з урахуванням установленого - обчислити розмір пені виходячи із суми несплачених аліментів за кожен місяць окремо від дня порушення платником аліментів свого обов`язку щодо їх сплати до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, підсумувавши розміри нарахованої пені за кожен із прострочених платежів та визначивши її загальну суму.

Згідно з роз`ясненнями, що містяться у пункті 22 постанови Пленуму Верховного Суду України №3 від 15 травня 2006 року «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» передбачена статтею 196 СК України відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи. На платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин, зокрема: у зв`язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення сплати аліментів.

Аналіз зазначеної правової норми свідчить, що у даному випадку слід виходити з презумпції вини особи, яка прострочила виконання зобов`язання, а тому саме на неї покладено тягар доказування протилежного. Відповідно, суд повинен встановити факт заборгованості по аліментам й наявність чи відсутність вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду у її виникненні, та залежно від цього вирішити питання про наявність чи відсутність у одержувача аліментів права на стягнення неустойки (пені).

Доказів відсутності вини відповідача у несплаті аліментів, ОСОБА_5 суду не надав і судом їх не здобуто.

Оскільки факт наявності заборгованості зі сплати аліментів за період з 15.01.2013 року до 01.02.2019 року включно, підтверджується належними доказами - розрахунками заборгованості, і відповідачем не спростовано вини у виникненні заборгованості зі сплати аліментів позивачу у вказаний період, суд приходить до висновку, що вказана заборгованість виникла з вини відповідача і вимоги позивача про стягнення пені є обґрунтованими.

Вирішуючи питання щодо розміру пені, яка підлягає стягненню з відповідача на користь позивача, суд враховує правову природу пені, яка є дієвим стимулом належного виконання обов`язку та виходячи з того, що аліменти призначаються та виплачуються (стягуються) щомісячно, за змістом статті 196 СК України пеня нараховується на суму заборгованості за той місяць, в якому не проводилось стягнення аліментів.

При цьому сума заборгованості за аліментами за попередні місяці не додається до заборгованості за наступні місяці, а кількість днів прострочення обчислюється виходячи з того місяця, в якому аліменти не сплачувались.

Правило про стягнення неустойки (пені) в розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів враховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення.

З огляду на те, що аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов`язку буде різним, а отже, кількість днів прострочення сплати аліментів за кожен місяць також буде різною.

Тобто неустойка (пеня) за один місяць рахується так: заборгованість за аліментами за місяць помножена на 1 % пені і помножена на кількість днів місяця, в якому виникла заборгованість. Загальна сума неустойки (пені) визначається шляхом додавання нарахованої пені за кожен із прострочених платежів (за кожен місяць).

Суд погоджується з розрахунком пені, поданим позивачем, відповідно до якого пеня становить 5 838,96 грн., доходить висновку про наявність підстав для задоволення вимог позивача у повному обсязі.

Відповідно до ч.4 ст.206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Крім того, відповідно до вимог ст.141 ЦПК України з відповідача в дохід держави необхідно стягнути судовий збір по справі за одну вимогу немайнового та одну вимогу майнового характеру у розмірі 1536,80 грн., оскільки позивач звільнена від сплати судового збору при зверненні до суду.

Керуючись ст.ст.12,13,81, 223, 259,263-265,268, 280-282 ЦПК України, ст. ст. 180-184, 192,196 Сімейного кодексу України, суд,-

В И Р І Ш И В

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зміну розміру аліментів на утримання неповнолітньої дитини та стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів - задовольнити.

Змінити спосіб стягнення аліментів, що стягуються з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця м. Кривий Ріг, Дніпропетровської області, РНОКПП НОМЕР_1 на користь ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_2 на утримання неповнолітньої дитини - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з твердої грошової суми 450 гривень, щомісячно на ј частку зі всіх видів заробітку (доходу), але не менш ніж 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно до повноліття дитини.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця м. Кривий Ріг, Дніпропетровської області, РНОКПП НОМЕР_1 на користь ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_2 на утримання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , неустойку (пеню)за прострочення аліментів за період з 15 січня 2013 року по 31 січня 2019 року у сумі 5838,96 гривень.

Стягнути ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця м. Кривий Ріг, Дніпропетровської області, РНОКПП НОМЕР_1 судовий збір в дохід держави у розмірі 1536,80 гривень.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду області через Жовтневий районний суд м. Кривого Рогу на протязі тридцяти днів після проголошення рішення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Повне рішення виготовлено 10 червня 2019 року.

Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця м.Кривий Ріг, Дніпропетровської області, РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрований та мешкає за адресою: АДРЕСА_2

Суддя: Ю. В. Козлов