ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/2696/19 Справа № 212/3199/18 Суддя у 1-й інстанції - Чорний І. Я. Суддя у 2-й інстанції - Бондар Я. М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 червня 2019 року м.Кривий Ріг

Дніпровський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Бондар Я.М.

суддів - Барильської А.П., Зубакової В.П.

секретар судового засідання: Євтодій К.С.

сторони справи :

позивач - Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області,

відповідачі - Головного управління держпраці у Дніпропетровській області, Українського науково-дослідного інституту промислової медицини; треті особи: Публічне акціонерне товариство «Криворізький залізорудний комбінат», ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за апеляційною скаргою Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області на рішення Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 29 жовтня 2018 року, ухваленого суддею Чорним І.Я. у м. Кривому Розі, повний текст судового рішення складено 08 листопада 2019 року,

В С Т А Н О В И В :

У травні 2018 року Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області звернулось до суду з позовом до Головного управління держпраці у Дніпропетровській області, Українського науково-дослідного інституту промислової медицини; треті особи: Публічне акціонерне товариство «Криворізький залізорудний комбінат», ОСОБА_1 про визнання незаконним та скасування Інформаційної довідки №350/4.6-7 від 06.09.2017 про умови праці та висновку ЛЕК від 07.11.2017, протоколу №1324 про наявність професійного характеру захворювання ОСОБА_1

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що висновком ЛЕК українського НДІ промислової медицини 07.11.2017 року встановлено ОСОБА_1 професійне захворювання на підставі Інформаційної довідки про умови праці № 350/4.6-7 від 06.09.2017 року умов праці складеної Управлінням Держпраці у Дніпропетровській області. Відповідно до Висновку ЛЕК було складено Акт розслідування хронічного професійного захворювання від 05.01.2018р. Представник позивача, що входив до членів комісії підписав зазначений Акт з окремою думкою, оскільки вважає випадок не страховим, а інформаційну довідку про умови праці № 35/04.6-7 від 06.09.2017 року складену з порушенням чинного законодавства. Вважають, що параметри шкідливих виробничих факторів на робочому місці майстра дільниці ОСОБА_1 не знайшли свого документального підтвердження, тому отримане нею професійне захворювання не пов`язане із умовами праці, тому не є страховим випадком. Оскільки акт, складений за ф.П-4, є підставою для проведення страхових виплат з боку Фонду за рахунок його кошті, шляхом проведення грошових виплат, безпосередньо зачіпаються майнові інтереси позивача, просив суд скасувати Інформаційну довідку №350/4.6-7 від 06.09.2017 про умови праці та висновку ЛЕК від 07.11.2017, протокол №1324 про наявність професійного характеру захворювання ОСОБА_1 .

Рішенням Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 29 жовтня 2018 року відмовлено Управлінню виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області в задоволенні позовних вимог.

В апеляційній скарзі позивач Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області ставить питання про скасування рішення суду першої інстанції та ухвалення нового рішення про задоволення позовних вимог, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, В мотивування доводів апеляційної скарги зазначає, що при дослідженні документів розслідування причин виникнення ОСОБА_1 професійного захворювання встановлено відсутність в неї постійного робочого місця.

Судом не враховано, що Інформаційна довідка про умови праці ОСОБА_1 складена з порушенням нормативних вимог Порядку складання та вимог до санітарно-гігієнічних характеристик умов праці, затверджених Наказом МОЗ України №614 від 12.12.2004 року, а саме: її складання здійснено без комісійного обстеження підприємства та за відсутності акту санітарно-епідеміологічного обстеження об`єкта за формою 315/о, а параметри шкідливих виробничих факторів на робочому місці ОСОБА_1 не мають підтвердження офіційними документами (протоколи лабораторних досліджень, хронометраж спостереження), а тому віднесення цього захворювання до страхового випадку безпідставне.

Представник позивача в апеляційній скарзі зауважує, що зазначені порушення привели до необ`єктивності в оцінці умов праці та подальшому встановленні професійного характеру захворювання. Вважають, що медичний висновок ЛЕК про встановлення професійного захворювання та санітарно-гігієнічна характеристика складено на підставі документів, які не відповідають законодавству тому має бути скасований.

У відзиві на апеляційну скаргу Український науково-дослідний інститут промислової медицини ставить питання про залишення рішення суду, як законного та обґрунтованого без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

У відзиві на апеляційну скаргу, який подано до суду з порушеннями вимог ч. 4 ст. 360 ЦПК України, відповідач Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області зазначає, що оскаржуване судове рішення є законним та обґрунтованим, в процесі розгляду справи суд не порушив норм матеріального чи процесуального права, а тому рішення суду слід залишити без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.

Заслухавши суддю-доповідача, представника позивача Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області Лутоніної Н.В., яка підтримала доводи апеляційної скарги та наполягала на її задоволенні, представників третіх осіб ОСОБА_1 - ОСОБА_2 та ПАТ «Криворізький залізорудний комбінат» Каретної Є.В., які заперечували проти доводів апеляційної скарги та просили залишити її без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін, як законне та обґрунтоване, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах заявлених позовних вимог та доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення з наступних підстав.

Кожна особа має право в порядку, встановленому ЦПК України, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (ч.1 ст.4 ЦПК).

Частинами 1 та 3 статті 13 ЦПК встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує право на справедливий судовий розгляд.

Судом встановлено, що Головним управлінням держпраці у Дніпропетровській області 03.04.2017 року направлено припис № 377/4.6.-5 на адресу керівника ПАТ "Криворізький залізорудний комбінат" про надання роботодавцем документів, що необхідні для складання санітарно-гігієнічної характеристики умов праці (інформаційної довідки) працівника ОСОБА_1 , у зв`язку з підозрою у неї професійного захворювання.

На підставі отриманої відповіді на припис та отриманих документів від ПАТ "Криворізький залізорудний комбінат" 06.09.2017 року лікарем з гігієни праці відділу з питань гігієни праці управління з питань праці Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області, видано Інформаційну довідку № 350/4.6-7 про умови праці працівника ОСОБА_1 , затверджену заступником начальника Головним управлінням держпраці у Дніпропетровській області 06 вересня 2017 року (а.с.8-12).

Медичним висновком лікарсько-експертної комісії спеціалізованого профпатологічного лікувально-профілактичного закладу ДУ «Український Науково-дослідний інститут промислової медицини» від 07.11.2017 року ОСОБА_1 встановлене професійне захворювання: Хронічне обструктивне захворювання першої-другої стадії (пиловий бронхід першої-другої стадії, емфізема легень першої-другої стадії) група В, ЛН першого-другого ступеня. Радикулопатія попереково-крижова L4-S1 не різко виражена майстру дільниці виробничого контролю рудо підготовки шахти "Октябрська" ОСОБА_1 на підставі Інформаційної довідки про умови праці № 350/4.6-7 від 06.09.2017 року умов праці складеної Управлінням Держпраці у Дніпропетровській області. Відповідно до Висновку ЛЕК було складено Акт розслідування хронічного професійного захворювання від 05.01.2018р. (а.с.13-14).

З матеріалів справи встановлено, що 06.09.2017 року Криворізьким міським управлінням Головного управління Держсанепідслужби у Дніпропетровській області складено «Інформаційну довідку про умови праці» ОСОБА_1 , вих. № 350/4.6-7 від 06.09.2017 року.

Згідно акту розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання за формою П-4, від 05 січня 2018 року, складеного на підприємстві ПАТ «Кривбасзалізрудком», проведено розслідування причин виникнення хронічних професійних захворювань ОСОБА_1, встановлених ДУ «Український науково-дослідний інститут промислової медицини».

Акт розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання від 05 січня 2018 року підписанийчленом комісії - страховим експертом з охорони праці відділення виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України в м.Кривому Розі ОСОБА_5 з окремою думкою, в якій зазначено, що обстеження робочого місця працівника для уточнення умов праці на підприємстві не проводилося, не проводилися лабораторно- інструментальні дослідження на робочому місці ОСОБА_1 , в термін впливу шкідливого фактору (пил) включений практично увесь час перебування працівника в зміні, тому вважає, що параметри шкідливих виробничих факторів на робочому місці ОСОБА_1 не мають документального підтвердження, тому вважає, що захворювання хворої не повязано з умовами праці і цей випадок не є страховим. (а.с.7).

Спір виник з приводу невідповідності Інформаційної довідки про умови праці працівника при підозрі в нього професійного захворювання № 350/4.6-7 від 06 вересня 2017 року приписам Порядку складання та вимоги до санітарно-гігієнічних характеристик умов праці, затвердженого Наказом Міністерства охорони здоров`я України від 13.12.2004року №614, що також тягне за собою скасування Висновку ЛЕК від 07.11.2017 року, як такого, що складений на підставі незаконної Інформаційної довідки.

Відмовляючи в задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з недоведеності та необґрунтованості заявлених позовних вимог, дійшов висновку, що при складанні оскаржуваних Інформаційної довідки про умови праці працівника при підозрі в нього професійного захворювання № 350/4.6-7 від 06 вересня 2017 року та висновку ЛЕК від 07.11.2017 року відповідачами дотримано діюче законодавство.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції з наступних підстав.

Правові, фінансові та організаційні засади загальнообов`язкового державного соціального страхування, гарантії працюючих громадян щодо їх соціального захисту у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, вагітністю та пологами, від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, охорони життя та здоров`я визначаються Законом України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування» відповідно до Основ законодавства України про загальнообов`язкове державне соціальне страхування.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування» Фонд соціального страхування України є органом, який здійснює керівництво та управління загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням від нещасного випадку, у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності та медичним страхуванням, провадить акумуляцію страхових внесків, контроль за використанням коштів, забезпечує фінансування виплат за цими видами загальнообов`язкового державного соціального страхування та здійснює інші функції згідно із затвердженим статутом.

Підстави, процедура складання та вимоги щодо форми інформаційної довідки про умови праці (санітарно-гігієнічна характеристика умов праці), регламентовані Порядком складання та вимогами до санітарно-гігієнічних характеристик умов праці, затвердженими наказом Міністерства охорони здоров`я України від 13.12.2004 року № 614 (далі - Порядок № 614), який прийнято на виконання постанови Кабінету Міністрів України від 25.08.2004 №1112 «Деякі питання розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві».

Відповідно до п. 1.3 Порядку № 614 санітарно-гігієнічна характеристика умов праці (інформаційної довідки про умови праці) складається в разі підозри у працівника професійного захворювання (отруєння) (далі -санітарно-гігієнічна характеристика) та є лише одним з документів, з урахуванням якого в кожному конкретному випадку вирішується питання про зв`язок хронічного захворювання (отруєння) з впливом виробничих факторів і трудового процесу (далі - виробничі фактори) з метою встановлення діагнозу хронічного професійного захворювання (отруєння).

Згідно п.1.4 Порядку № 614 санітарно-гігієнічна характеристика складається лікарем з гігієни праці закладу державної санітарно-епідеміологічної служби за місцезнаходженням підприємства, де працює хворий, на запит керівника ЛПЗ.

Відповідно до п. 1.5. Порядку № 614 підставою для складання санітарно-гігієнічної характеристики є акт санітарно-епідеміологічного обстеження об`єкта за формою 315/о, затвердженою наказом МОЗ України від 11.07.2000 №160 «Про затвердження форм облікової статистичної документації, що використовується в санітарно-епідеміологічних закладах». Обстеження проводиться за участю представників підприємства, первинної профспілкової організації, членом якої є хворий, або уповноваженої найманими працівниками особи з питань охорони праці, якщо хворий не є членом профспілки, та робочого органу виконавчої дирекції Фонду за місцезнаходженням підприємства.

У зазначеному Порядку встановлено, що на робочі місця осіб, які працюють складається санітарно-гігієнічна характеристика умов праці, а на непрацюючих пенсіонерів та осіб, що не працюють, відповідно до п. 1.9 Порядку складається Інформаційна довідка про умови праці працівника при підозрі в нього професійного захворювання на підставі даних про умови праці на їх робочих місцях, при збережені останніх на підприємстві, де вони раніше працювали, отриманих на підставі даних закладу державної санітарно-епідеміологічної служби, наукових досліджень (розробок), характеристики виробничих факторів на аналогічних виробництвах. Обстеження підприємства для складання такої Інформаційної довідки, у разі необхідності, проводиться за участю представника робочих органів виконавчої дирекції зазначеного фонду.

Згідно п. 1.14 Порядку для складання санітарно-гігієнічної характеристики головний державний санітарний лікар надсилає припис роботодавцю (особі) для надання необхідних документів за встановленою формою. Термін надання документів не повинен перевищувати 15 робочих днів з часу отримання офіційного запиту від головного державного санітарного лікаря. Матеріали подаються до закладу державної санітарно-епідеміологічної служби із супровідним листом.

Пунктом 1.17 Порядку визначено, що документи згідно з додатком 3 роботодавець (уповноважений ним орган) (особа), а в разі ліквідації підприємства його правонаступник (особа) узгоджує з робочим органом виконавчої дирекції Фонду, а також з профспілковою організацією підприємства відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 25 серпня 2004 року №1112 "Деякі питання розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві".

Відповідно до п. 1.20 Порядку заклад державної санітарно-епідеміологічної служби протягом 5 робочих днів після складання та підписання акта всіма членами комісії готує санітарно-гігієнічну характеристику згідно з додатком 4.

Пунктом 1.23 Порядку визначено, що санітарно-гігієнічна характеристика може бути використана протягом 5 років, якщо умови праці працівника за цей час не змінились, що підтверджується довідкою роботодавця (особи) відповідного закладу державної санітарно-епідеміологічної служби.

Відповідно до п. Порядку 1.26. у разі незгоди з санітарно-гігієнічною характеристикою заявник має право оскаржити її у вищому закладі державної санітарно-епідеміологічної служби або в судовому порядку.

Як видно з матеріалів справи, Головним управлінням 03.04.2017 року на адресу керівника ПАТ "Криворізький залізорудний комбінат" направлено припис № 377/4.6.-5 про надання роботодавцем документів, що необхідні для складання санітарно-гігієнічної характеристики умов праці (інформаційної довідки) працівника ОСОБА_1 , у зв`язку з підозрою у неї професійного захворювання.

Лікарем з гігієни праці відділу з питань гігієни праці управління з питань праці Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області 06.09.2017 року, на підставі отриманої відповіді на припис та отриманих документів від ПАТ "Криворізький залізорудний комбінат", видано Інформаційну довідку № 350/4.6-7 про умови праці працівника ОСОБА_1 ..

Криворізьким міським управлінням Головного управління Держсанепідслужби у Дніпропетровській області 06.09.2017 року складено «Інформаційну довідку про умови праці» ОСОБА_1 , вих. № 350/4.6-7 від 06.09.2017 року.

Відповідно до п. 1.9 Порядку № 614 на непрацюючих пенсіонерів або осіб, що не працюють, складається Інформаційна довідка про умови праці працівника при підозрі в нього професійного захворювання на підставі даних про умови праці на їх робочих місцях, при збережені останніх на підприємстві, де вони раніше працювали, отриманих на підставі даних закладу державної санітарно-епідеміологічної служби, наукових досліджень (розробок), характеристики виробничих факторів на аналогічних виробництвах.

При виникненні підозри на профзахворюваня після припинення контакту працівника з шкідливими виробничими факторами, а також у разі неможливості отримання даних про його умови праці (ліквідація підприємства, цеху, дільниці, робочого місця або в разі тривалої зупинки виробничого процесу, відсутності даних в архівах підприємства та закладу державної санітарно-епідеміологічної служби, робота за кордоном тощо) інформаційна довідка складається на підставі даних трудової книжки, санітарно-гігієнічної характеристики умов праці на аналогічних робочих місцях, за результатами наукових досліджень за аналогічними професіями (п. 1.12 Порядку).

Як видно з матеріалів справи, у зв`язку з виключенням із штатного розпису гірничої інспекції з технічного контролю якості руд шахти «Октябрська» ПАТ «Кривбасзалізрудком» посади майстра (з рудопідготовки) (п. 18 Акта за формою П-4 від 05.01.2018) інформаційна довідка № 350/4.6-7 від 06.09.2017 була складена на підставі санітарно-гігієнічної характеристики умов праці на аналогічних робочих місцях. Тим більше, що акт санітарно-епідеміологічного обстеження об`єкта за формою 315/0 складається щодо конкретного підприємства, а не робочого місця.

Згідно відомостей, що містяться в трудовій книжці ОСОБА_1 звільнена 14 липня 2016 року.

Отже, доводи апеляційної скарги представника позивача про порушення відповідачем щодо внесення до інформаційної довідки № 350/4.6-7 від 06.09.2017 даних лабораторно-інструментальних досліджень, проведених не на робочому місці ОСОБА_1 , та стосовно відсутності акту санітарно-епідеміологічного обстеження об`єкта за формою 315/0 щодо конкретного робочого місця ОСОБА_1 не знайшли нормативно-правового підґрунтя, тому є неприйнятними.

Колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції, що інформаційна довідка № 350/4.6-7 від 06.09.2017 складена у відповідності до вимог Додатку № 2 до Порядку № 614. Так, у зазначеному додатку вказано, що пункти 9-11 інформаційної довідки заповнюються при наявності відповідних даних, тому зауваження позивача щодо порушень відповідача, допущених під час заповнення п. 9.3 «Шкідливі речовини» та п. 9.12 «Показники важкості праці», не обґрунтовані та не підтверджені доказами, які б об`єктивно спростовували зазначені вище показники, або доводили їх невідповідність дійсним умовам праці ОСОБА_1 ..

Відповідно до п. 1.14. Порядку № 614 для складання санітарно-гігієнічної характеристики головний державний санітарний лікар надсилає припис роботодавцю (особі) для надання необхідних документів за встановленою формою (додаток 3).

Роботодавець (особа) несе відповідальність згідно з чинним законодавством за повноту та достовірність поданих документів (п. 1.16 Порядку № 614).

Стаття 13 ЦПК України встановлює, що суд розглядає справи на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до статті 76 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ст. 89 ЦПК України, виключне право оцінки доказів належить суду, який має оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Європейський суд з прав людини зауважив, що принцип «процесуальної рівності сторін» передбачає, що у випадку спору, який стосується приватних інтересів, кожна зі сторін повинна мати розумну можливість представити свою справу, включаючи докази, в умовах, які не ставлять цю сторону в істотно більш несприятливе становище стосовно протилежної сторони (DOMBO BEHEER B.V. v. THE NETHERLANDS, № 14448/88, § 33, ЄСПЛ, від 27 жовтня 1993 року)

Згідно із практикою Європейського суду з прав людини за своєю природою змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і відповідно - правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно призводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, - із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає.

Отже, колегія суддів приходить до переконання, що при складанні інформаційної довідки умов праці працівника при підозрі в нього професійного захворювання від 06 вересня 2017 року використовували дані тільки з офіційних документів наданих ПАТ "Криворізький залізорудний комбінат", що відповідає вимогам Порядку № 614, тому відсутні підстави для її скасування, у зв`язку з чим колегія суддів вважає, що суд першої інстанції вірно відмовив у задоволенні позовних вимог за їх недоведеністю.

Отже, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про відсутність правових підстав для задоволення позову.

Не можуть бути підставою для скасування рішення суду доводи апеляційної скарги про те, що інформаційна довідка про умови праці ОСОБА_1 складена з порушенням нормативних вимог Порядку складання та вимог до санітарно-гігієнічних характеристик умов праці, затверджених Наказом МОЗ України №614 від 12.12.2004 року, а саме про те, що її складання здійснено без комісійного обстеження підприємства та за відсутності акту санітарно-епідеміологічного обстеження об`єкта за формою 315/о, оскільки при складанні інформаційної довідки № 350/4.6-7 від 06.09.2017 використовували дані тільки з офіційних документів за підписом відповідальних осіб підприємства ПАТ «Кривбасзалізрудком», які несуть відповідальність за достовірність наданої інформації, що відповідає вимогам п.1.14 Порядку № 614, тому відсутні підстави для її скасування, в той час як будь-яких належних та допустимих доказів на спростування зазначених в санітарно-гігієнічній характеристиці показників позивач не надав.

Посилання в апеляційній скарзі на те, що параметри шкідливих виробничих факторів на робочому місці ОСОБА_1 , які зазначені в інформаційної довідці не мають свого документального підтвердження офіційними документами, колегією суддів не приймаються до уваги, оскільки позивачем по справі не доведено вказаних обставин, відповідно до вимог ст.ст.12,81 ЦПК України.

Не можуть бути підставою для скасування рішення суду доводи апеляційної скарги про те, що зазначені позивачем порушення привели до необ`єктивності в оцінці умов праці та подальшій помилці при встановленні професійного характеру захворювання, а тому позивач звернувся до суду за захистом своїх майнових інтересів, задля отримання підстави для проведення повторного розслідування страхового випадку, оскільки матеріали цивільної справи не містять доказів невідповідності Інформаційної довідки про умови праці Порядку складання та вимог до санітарно-гігієнічних характеристик умов праці, затверджених Наказом МОЗ України №614 від 12.12.2004 року.

Крім того, в постанові Верховного Суду України від 31 травня 2017 року у справі №6-1767 цс 16 викладено правовий висновок про те, що статтею 55 Закону «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування» передбачено право виконавчих органів Фонду звертатися до суду за вирішенням спорів щодо сум страхових внесків, розміру шкоди та прав на відшкодування, накладення штрафів та з інших питань, але факт нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, який пов`язаний з виробництвом, не може бути оскаржений Фондом (його регіональними відділеннями), у зв`язку з чим суд першої інстанції вірно звернув увагу позивача на відсутність у нього права на оскарження в судовому порядку Висновку ЛЕК щодо встановлення ОСОБА_1 професійного захворювання та визначення відповідного діагнозу.

Доводи апеляційної скарги позивача не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанцій норм матеріального права та порушення норм процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи, а стосуються переоцінки доказів, що виходить за межі повноважень суду апеляційної інстанції.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо надання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки з огляду на конкретні обставини справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року). Оскаржене судове рішення відповідає критерію обґрунтованості судового рішення.

Вирішуючи даний спір, суд першої інстанції в достатньо повному обсязі встановив права і обов`язки сторін, обставини по справі, перевірив доводи і дав їм належну правову оцінку, ухвалив рішення, яке відповідає вимогам закону. Висновки суду достатньо обґрунтовані і підтверджені письмовими матеріалами справи та поясненнями учасників процесу.

За таких обставин підстав для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення суду колегія суддів не вбачає. Суд не допустив порушень матеріального або процесуального закону, які могли бути підставою для скасування або зміни рішення суду.

На підставі викладеного, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційні скарги слід залишити без задоволення, а рішення суду - залишити без змін.

Керуючись ст.ст. 374, 375, 382, 384 ЦПК України, Дніпровський апеляційний суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області залишити без задоволення.

Рішення Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 29 жовтня 2018 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 20 червня 2019 року.

Головуючий:

Судді: