РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун. № 759/2495/18

пр. № 2/759/966/19

14 травня 2019 року суддя Святошинського районного суду міста Києва Миколаєць І.Ю. розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін (у порядку письмового провадження) цивільну справу за позовом Гостомельської селищної ради Київської області (08290, Київська обл., с. Гостомель, вул. Свято-Покровська, 125) до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) про визнання укладеним договору про залучення коштів замовників будівництва об`єктів архітектури,що здаються в експлуатацію на розвиток інженерно-транспортної і соціальної інфраструктури селища Гостомель в редакції,запропонованій позивачем,

ВСТАНОВИВ :

19.02.2018 р. позивач звернувся до суду із позовом,відповідно до якого зазначив,що відповідно до плану контрольно-ревізійної роботи Державної фінансової інспекції в Київській області в період з 30.06.2016 року по 21.09.2016 року в Гостомельській селищній раді було проведено ревізію окремих питань селищного бюджету та фінансово-господарської діяльності Гостомельської селищної ради за період з 01.01.2013 по 01.07.2016 року.

Ревізією, перевірялося дотримання вимог Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» в частині залучення коштів до селищного бюджету від пайової участі забудовників у розвитку інфраструктури.

В ході ревізії Держфінінспекція в Київській області отримала дані від Департаменту Держархбудінспекції України про те, що ОСОБА_1 01.10.2014 року зареєстрував декларацію про готовність об`єкта до експлуатації (будівництво індивідуального житлового будинку в АДРЕСА_2 ) без укладання договору про пайову участь з Гостомельською селищною радою.

Гостомельська селищна рада, дізнавшись про зазначені вище обставини, звернулася з претензією до Відповідача з вимогою підписати договір про залучення коштів замовників будівництва об`єктів архітектури на розвиток інженерно-транспортної і соціальної інфраструктури селища Гостомель та сплатити кошти пайового внеску в сумі 56138,40 грн.

З метою реалізації норм Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» 24.05.2012 року Гостомельською селищною радою Київської області прийнято місцевий регуляторний акт нормативного характеру - Рішення № 426-18-УІ «Про порядок залучення коштів замовників на розвиток інженерно-транспортної і соціальної інфраструктури селища Гостомель», яким затверджено Положення про порядок залучення коштів замовників будівництва об`єктів архітектури, що здаються в експлуатацію, на розвиток інженерно-транспортної і соціальної інфраструктури селища Гостомель.

Відповідно до п. 1.3. вказаного Порядку, замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у селищі Гостомель, зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури, крім випадків, передбачених п. 1.4 Порядку. Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію до бюджету розвитку селищного бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури.

Як визначено п. 2.1. Порядку величина пайової участі у розвитку інфраструктури смт. Гостомель визначається у договорі, укладеному Гостомельською селищною радою із замовником будівництва об`єктів архітектури, з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта, визначеної згідно з державними будівельними нормами, стандартами і правилами.

Згідно п. 2.6. Порядку договір про залучення коштів замовників будівництва об`єктів архітектури, що здаються в експлуатацію, на розвиток інженерно-транспортної і соціальної інфраструктури селища Гостомель укладається не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію.

Відповідач набув обов`язку укласти договір про залучення коштів замовників будівництва об`єктів архітектури, що здаються в експлуатацію, на розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури селища Гостомель, проте, відповідного обов`язку відповідачем не виконано.

Позивач просить визнати поважними причини пропуску позивачем строку позовної давності для звернення до суду з даним позовом та поновити його, захистивши право та визнати укладеним договір про залучення коштів замовників будівництва об`єктів архітектури, що здаються в експлуатацію, на розвиток інженерно-транспортної і соціальної інфраструктури селища Гостомель між Гостомельською селищною радою та ОСОБА_1 в редакції,запропонованій позивачем.

Ухвалою Святошинського районного суду м.Києва від 05.07.2018 р. провадження у справі відкрито в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Клопотань про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін cторони до суду не подавали.

Позивач про розгляд справи повідомлений належним чином, про що свідчать матеріали справи - рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення, яке він отримав 02.10.2018 року.

Відповідачу було направлено ухвалу суду та встановлено строки для подання відзиву на позов. Відповідач відзиву на позовну заяву до суду не надав.

Відповідач про розгляд справи повідомлений належним чином, про що свідчать матеріали справи - рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення, яке повернулося до суду без вручення відповідачу з відміткою працівника поштового відділення - «за закінченням встановленого терміну зберігання», що підтверджується довідкою Укрпошти, форма 20.

Відповідно до п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Дослідивши матеріали справи, суд доходить висновку про наявність підстав для часткового задоволення позовних вимог.

Відповідно до ч.1-5 ст.263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Відповідно до ч 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Відповідно до ч 2, 3 ст.12 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.»

Відповідно до ч 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.

Згідно зі ст. 142 Конституції України, ст. 16 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування в Україні є рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, земля, природні ресурси, що є у власності територіальних громад сіл, селищ, міст, районів у містах.

Як визначено ч. 1 ст. 62 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», держава фінансово підтримує місцеве самоврядування, бере участь у формуванні доходів місцевих бюджетів, здійснює контроль за законним, доцільним, економним, ефективним витрачанням коштів та належним їх обліком. Вона гарантує органам місцевого самоврядування доходну базу, достатню для забезпечення населення послугами на рівні мінімальних соціальних потреб.

З матеріалів справи вбачається, що в ході ревізії Держфінінспекція в Київській області отримала дані від Департаменту Держархбудінспекції України про те, що ОСОБА_1 01.10.2014 року зареєстрував декларацію про готовність об`єкта до експлуатації (будівництво індивідуального житлового будинку в АДРЕСА_2 ) без укладання договору про пайову участь з Гостомельською селищною радою.

Відповідно до ч .1,2,3 ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності « Порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону. 2. Замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. 3. Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури.»

Відповідно до ч. 5 ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», величина пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається у договорі,укладеному з органом місцевого самоврядування (відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі у розвитку інфраструктури), з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта, визначеної згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами. При цьому не враховуються витрати на придбання та виділення земельної ділянки, звільнення будівельного майданчика від будівель, споруд та інженерних мереж, влаштування внутрішніх і поза майданчикових інженерних мережі споруд та транспортних комунікацій. У разі якщо загальна кошторисна вартість будівництва об`єкта не визначена згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами, вона визначається на основі встановлених органом місцевого самоврядування нормативів для одиниці створеної потужності. Встановлений органом місцевого самоврядування для замовника розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту не може перевищувати граничний розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту. Граничний розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту з урахуванням інших передбачених законом відрахувань не може перевищувати: 1) 10 відсотків загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта - для нежитлових будівель та споруд; 2) 4 відсотки загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта - для житлових будинків.

Частиною 9 статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що Договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту укладається не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію. Істотними умовами договору є: 1) розмір пайової участі; 2) строк (графік) сплати пайової участі; 3) відповідальність сторін. Невід`ємною частиною договору є розрахунок величини пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту. Кошти пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту сплачуються в повному обсязі до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію єдиним платежем або частинами за графіком, що визначається договором.

Також,у було встановлено, що 24.05.2012 року Гостомельською селищною радою Київської області прийнято рішення № 426-18-УІ «Про порядок залучення коштів замовників на розвиток інженерно-транспортної і соціальної інфраструктури селища Гостомель», яким затверджено Положення про порядок залучення коштів замовників будівництва об`єктів архітектури, що здаються в експлуатацію, на розвиток інженерно-транспортної і соціальної інфраструктури селища Гостомель.

Відповідно до п 3.1 зазначеного рішення заборонено інспекції державного архітектурно-будівельного контролю видавати замовникам будівництва відповідну дозвільну документацію на початок проведення будівельних робіт без надання Договору про залучення коштів замовників будівництва,приймати в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів без довідки про сплату замовником пайового внеску до селищного бюджету.

Відповідно до п 4 зазначеного рішення доручено відділу обліку та звітності при виконавчому комітеті Гостомельської селищної ради спільно з головним спеціалістом проводити нарахування коштів замовникам будівництва на розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури селища. Контроль за виконанням рішення покладено на комісію з питань планування бюджету,фінансів,цін та соціально-економічного і культурного розвитку селища. Тобто, згідно зазначеного рішення позивач набув повноважень по розрахунку розміру пайової участі замовників у розвитку інфраструктури в порядку ст.40 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», та зобов`язаний був звернутися до відповідачів з пропозицією по укладенню договору .

Відповідно до п. 1.3. Положення про порядок залучення коштів замовників будівництва об`єктів архітектури, що здаються в експлуатацію, на розвиток інженерно-транспортної і соціальної інфраструктури селища Гостомель, замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у селищі Гостомель, зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури, крім випадків, передбачених п. 1.4 Порядку. Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію до бюджету розвитку селищного бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури.

Відповідно до п. 2.1. Положення про порядок залучення коштів замовників будівництва об`єктів архітектури, що здаються в експлуатацію, на розвиток інженерно-транспортної і соціальної інфраструктури селища Гостомель величина пайової участі у розвитку інфраструктури смт. Гостомель визначається у договорі, укладеному Гостомельською селищною радою із замовником будівництва об`єктів архітектури, з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта, визначеної згідно з державними будівельними нормами, стандартами і правилами.

Згідно п. 2.6. Положення про порядок залучення коштів замовників будівництва об`єктів архітектури, що здаються в експлуатацію, на розвиток інженерно-транспортної і соціальної інфраструктури селища Гостомель договір про залучення коштів замовників будівництва об`єктів архітектури, що здаються в експлуатацію, на розвиток інженерно-транспортної і соціальної інфраструктури селища Гостомель укладається не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію.

Відповідно до ст.. 638 ЦК України «Договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору.

Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

2. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною.»

Позивачем по справі не було надано жодного доказу на підтвердження тих обставин, що позивач повідомляв відповідача про необхідність укладення Договору про пайову участь у розвитку інфраструктури селища Гостомель у строки, передбачені ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Положення про порядок залучення коштів замовників будівництва об`єктів архітектури, що здаються в експлуатацію, на розвиток інженерно-транспортної і соціальної інфраструктури селища Гостомель у порядку та строки визначені законом та зазначеним Положенням. З відповідною вимогою позивач звернувся до відповідача лише 28.09.2017р.(а.с.41, 49-50). Однак доказів тих обставин,що відповідач дану вимогу отримав та прийняв дану вимогу чи пропозицію у порядку, передбаченому ст. 642 ЦК УКраїни, до суду надано не було.

Посилання позивача на ті обставини,що відповідач зобов`язаний був сам на підставі ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» звернутись до Гостомельської селищної ради щодо укладання зазначеного Договору, суд вважає безпідставним, оскільки як уже зазначалось раніше ч 1 ст. 40 зазначеного закону визначено,що Порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють саме органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону, рішенням Гостомельської селищної ради від 24.05.2012року було заборонено інспекції державного архітектурно-будівельного контролю видавати замовникам будівництва відповідну дозвільну документацію на початок проведення будівельних робіт без надання Договору про залучення коштів замовників будівництва, приймати в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів без довідки про сплату замовником пайового внеску до селищного бюджету. Однак, у порушення зазначених норм закону та рішення ради ОСОБА_1 01.10.2014 року зареєстрував декларацію про готовність об`єкта до експлуатації (будівництво індивідуального житлового будинку в АДРЕСА_2 ) без укладання договору про пайову участь з Гостомельською селищною радою та без сплати відповідного пайового внеску.

Враховуючи викладені обставини,а також ті обставини,що Договір про залучення коштів замовників будівництва відповідно до ч 9 статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» повинен був укладений до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію,а також враховуючи ті обставини,що житловий багатоквартирний будинок в АДРЕСА_3 ) був зданий в експлуатацію 17.12.2013р,суд вважає позов безпідставним та недоведеним,у зв`язку з чим відмовляє позивачу у позовних вимогах про визнання укладеним договору про залучення коштів замовників будівництва об`єктів архітектури,що здаються в експлуатацію на розвиток інженерно-транспортної і соціальної інфраструктури селища Гостомель в редакції,запропонованій позивачем.

Відповідно до ст. 256 Цивільного кодексу України передбачено, що позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки (ст. 257 ЦКУ). Відповідно до ч. 1 ст. 261 цього Кодексу, перебіг строку позовної давності починається від дня, коли особа довідалась або могла довідатись про порушення свого права.

Позивач просить поновити йому строк для звернення до суду із даним позовом, оскільки вважає,що даний строк пропущений із поважних причин. Однак суд не вирішує питання про поновлення строків позовної давності, оскільки відмовляє позивачу у позові за недоведеністю,що виключає застосування строків позовної давності.

На підставі ст. 638, 641 ЦК України, ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» керуючись ст.ст.6, ч. 13 ст. 7, 8-13, 18, 19,77-79, 89, 259, 263-265, 268, 273, 274, 279, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ :

У позові Гостомельської селищної ради Київської області (08290, Київська обл., с. Гостомель, вул. Свято-Покровська, 125) до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) про визнання укладеним договору про залучення коштів замовників будівництва об`єктів архітектури,що здаються в експлуатацію на розвиток інженерно-транспортної і соціальної інфраструктури селища Гостомель в редакції,запропонованій позивачем - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення сторін зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасники справи якому рішення не було вручене у день його складення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Київського апеляційного суду, при цьому відповідно до п. п. 15.5 п. 15Перехідних положень ЦПК України в редакції Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» № 2147-VIII від 03.10.2017 року до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією кодексу.

Суддя І.Ю. Миколаєць