Постанова

Іменем України

11 червня 2019 року

м. Київ

провадження №22-ц/824/7583/2019

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Мазурик О.Ф. (суддя-доповідач),

суддів: Кравець В.А., Махлай Л.Д.,

за участю секретаря Ратушного А.В.,

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1

на рішення Печерського районного суду м. Києва

в складі судді Батрин О.В.

від 28 грудня 2018 року

у справі №757/71357/17-ц Печерського районного суду м. Києва

за позовом ОСОБА_1

до Публічного акціонерного товариства «Київенерго»

про захист прав споживачів, визнання рішення недійсним,

В С Т А Н О В И В:

В листопаді 2017 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Публічного акціонерного товариства «Київенерго» (далі - ПАТ «Київенерго», Товариство), в якому просив визнати недійсним та скасувати рішення ПАТ «Київенерго», що оформлено протоколом №1870 від 14.11.2017 по розгляду акту про порушення №04301 від 22.09.2017; визнати недійсним та скасувати Акт про порушення №04301 від 22.09.2017, яким проведено донарахування за недораховану електроенергію в розмірі 10 498,76грн та зобов`язано сплатити дану суму протягом 30 днів з дня отримання протоколу та рахунку.

В обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1 посилається на те, що за договором про постачання електричної енергії, укладеного з відповідачем, він є споживачем електроенергії в приміщенні, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . 22.09.2017 представниками відповідача складено акт про порушення №04301, відповідно до якого встановлено порушення ст. 26, 27 Закону України «Про електроенергетику» та п. 3.3, 3.31, 6.40, 10.2 Правил користування електричною енергією, а саме пошкодження пломб Держспоживстандарту та електропередавальної організації на розрахунковому засобу обліку електроенергії (пломби Держспоживстандарту - фальсифіковані; пломби електропередавальної організації мають сліди повторного встановлення). Акт розглянуто комісією відповідача та прийнято рішення, оформлене протоколом №1870 від 14.11.2017 про нарахування та стягнення з ОСОБА_1 недорахованої електроенергії за період з 23.03.2017 по 22.09.2017 за формулою №2.4 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 №562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 за №782/12656 (далі - Методика) у розмірі 10498,76 грн.

Вважає дане рішення комісії незаконним та безпідставним, оскільки є недоведеним факт втручання ним в роботу приладу обліку електричної енергії, що підтверджується актом експертизи №1166 від 04.10.2017, а тому відсутнє порушення користування електричною енергією.

Крім того, вказує, що відповідачем неправомірно застосовано пункт 6.40 ПКЕЕ та Методику, оскільки останні підлягають застосуванню у разі встановлення відповідними представниками відповідача обставин механічного втручання в систему обліку обсягів електроенергії, що поставляється.

Також посилався на неправомірний розрахунок вартості необлікованої електричної енергії, оскільки відповідно до п. 3.3 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ, розрахунок вартості необлікованої електричної енергії повинен бути здійснений з 15.09.2017, з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня усунення порушення, а саме 22.09.2017.

Рішенням Печерського районного суду м. Києва від 28 грудня 2018 року в задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду, позивач звернувся до суду з апеляційною скаргою, посилаючись на те, що рішення ухвалене з неправильним застосуванням норм матеріального права та порушенням норм процесуального права; висновки суду не відповідають обставинам справи, судом неповністю з'ясовано обставини справи, що призвело до неправильного вирішення спору.

Апеляційну скаргу обґрунтовував тим, що судом першої інстанції не взято до уваги, що ОСОБА_1 не підписувалось а ні Акту про збереження пломб, а ні жодного іншого документу, який підтверджував би факт передачі на збереження йому приладів обліку, установлених пломб та індикаторів. Вважав, що висновок суду про те, що акт технічної перевірки від 07.04.2009 та відомість про контрольний огляд засобу обліку від 17.07.2013 спростовують доводи позивача про відсутність доказів, які підтверджували факт передання на збереження приладів обліку, установлених пломб та індикаторів, не відповідає фактичним обставинам справи.

Вказував, що суд дійшов помилкового висновку про те, що вимога про скасування та визнання недійсним акту не є належним способом захисту порушеного права.

За наведених обставин просив скасувати рішення Печерського районного суду м. Києва від 28.12.2018 та ухвалити нове рішення про задоволення позову у повному обсязі.

Заперечуючи проти апеляційної скарги відповідач подав відзив, в якому посилаючись на те, що наведені скаржником доводи є безпідставними та необгрунтованими, просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення без змін.

Представник позивача - ОСОБА_2 в судовому засіданні апеляційну скаргу підтримала з підстав, наведених в ній та просила задовольнити.

Відповідач, належним чином повідомлений про день, час та місце розгляду справи, в судове засідання свого представника не направив, причини неявки суду не повідомив.

Відповідно до ч. 2 ст. 372 ЦПК України колегія суддів вважає за можливе розглянути справу за відсутністю представника відповідача.

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представника позивача Крюкової М.В., перевіривши доводи апеляційної скарги, законність та обґрунтованість рішення суду в межах апеляційного оскарження та вимог, що заявлялися в суді першої інстанції, дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що 05.09.2008 між ОСОБА_1 та ПАТ «Київенерго» укладено договір про постачання електричної енергії №51179 в приміщенні, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 16-25).

Облік електроенергії здійснювався лічильником типу № НІК 2303 АП2Т (6) НОМЕР_1 .

Пунктом 4.2.3 Договору передбачено, що споживач сплачує постачальнику вартість недорахованої електроенергії, розраховану виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів та кількості годин їх використання відповідно до Методики, за тарифами, що діяли протягом споживання електричної енергії з порушенням, у разі: самовільного внесення змін у схеми обліку електроенергії; пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, зняття пломб; споживання електроенергії поза засобами обліку; інших умов, визначених Методикою .

Відповідно до п. 6.41. Правил користування електричною енергією, затверджених Постановою НКРЕ від 31.07.1996 №28 (у редакції постанови НКРЕ від 17.10.2005 №910), яка була чинною на момент виникнення спірних правовідносин, (втратила чинність 11.06.2018) (далі - ПКЕЕ) уразі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень. В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, які необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт підписується представником постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) та представником споживача. Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта, які зазначаються в акті, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання.

Згідно з п. 6.42 ПКЕЕ на підставі акту порушень уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (енергопостачальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг недорахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Комісія з розгляду актів порушень створюється постачальником електричної енергії (електропередавальною організацією) і має складатися не менше ніж з трьох уповноважених представників постачальника електричної енергії. Споживач має бути повідомлений про час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 5 робочих днів до призначеного дня засідання і має право бути присутнім на засіданні комісії. Рішення комісії оформляється протоколом і набирає чинності з дня вручення протоколу споживачу. Разом з протоколом споживачу надаються розрахунок величини вартості та розрахункові документи для оплати недоврахованої електричної енергії та/або збитків.

З матеріалів справи вбачається, що 22 вересня 2017 року під час проведення технічної перевірки за адресою: АДРЕСА_1 , працівниками ПАТ «Київенерго» виявлено порушення ПКЕЕ, а саме: пошкодження пломб Держспоживстандарту та електропередавальної організації на розрахунковому засобі обліку електроенергії №0197672 (пломби Держспоживстандарту - фальсифіковані; пломби електропередавальної організації мають сліди повторного пошкодження), про що було складено відповідний акт №04301 про порушення, а сааме пунктів 3.3., 3.31, 6.40 та 10.2 ПКЕЕ, та відповідно до п. 9 вказаного акту лічильник знято для проведення експертизи.

ОСОБА_1 погодився з порушеннями зазначеними в акті про порушення, про що свідчить його підпис у ньому. Будь-яких зауважень та пояснень щодо акту ним не висловлено.

В подальшому працівниками ПАТ «Київенерго» проведено додаткову перевірку виявлених порушень, яка підтвердила наявність порушення ПКЕЕ. В акті проведення експертизи №1166 від 04.10.2017 представниками Товариства підтверджено невідповідність, а саме фальсифікацію (підробку) пломб Держспоживстандарту внаслідок чого було отримано несанкціонований доступ до конструкції лічильника. Також, за результатами технічного огляду приладу обліку електричної енергії встановлено, що корпус лічильника не пошкоджено, пломби Держспоживстандарту та виробника фальсифіковано, пломба енергопостачальної організації (ЕПО) № 6237941 пошкоджено.

14 листопада 2017 року проведено засідання комісії з розгляду Акту №04301 від 22.09.2017. Під час засідання комісії складено протокол №1870, відповідно до якого встановлено правомірність складання у відповідності до вимог ПКЕЕ акту про порушення №04301 від 22.09.2017 та вирішено провести нарахування згідно з п.п. 2.5, 2.4 за формулою №2.4. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ.

Наведені фактичні обставини свідчать, що факт порушення ОСОБА_1 ПКЕЕ, який полягав у фальсифікації (підробці) пломб держповірки та виробника, внаслідок чого отримано несанкціонований доступ до конструкції лічильника та пошкоджені пломби енергопостачальника (ЕПО) №6237941, дійсно мав місце, внслідок чого ПАТ «Київенерго» складено відповідний акт про порушення.

Ураховуючи викладене, колегія суддів вважає правильним висновок суду першої інстанції, що відсутні правові підстави для визнання недійсним та скасування рішення ПАТ «Київенерго», оформленого протоколом №1870 від 14.11.2017, оскільки оспорюване рішення прийнято з дотриманням вимог законодавства, чинного на час прийняття рішення.

До того ж судом правильно зазначено в рішенні, що розрахунок обсягу недорахованої електричної енергії відповідачем правомірно проведено на підставі п.п. 2.5, 2.4 за формулою №2.4. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ.

Дійсно, відповідно до пп. 2 п. 2.1. Методики, остання застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕ, як пошкодження або відсутності пломб з відбитками тавр енергопостачальника чи інших заінтересованих сторін, індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, складеному в порядку, визначеному ПКЕЕ, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження приладів обліку, установлених пломб та індикаторів.

Згідно з п. 2.4. Методики у разі виявлення у споживача порушень ПКЕЕ, зазначених у підпунктах 1 - 4, 6 пункту 2.1 Методики, та за умови наявності договору про постачання електричної енергії для потреб струмоприймачів (електроустановок), щодо яких виявлено порушення, зазначених у підпункті 5 пункту 2.1 Методики, сума до сплати має бути зменшена на величину вартості електричної енергії відповідно до виставлених споживачу за період порушення рахунків за точкою (точками) обліку, на якій (яких) було виявлено порушення. У разі, коли вартість електричної енергії відповідно до виставлених за період порушення рахунків за точкою (точками) обліку, на якій (яких) було виявлено порушення, менша вартості електричної енергії, оплаченої за період порушення, сума до сплати має бути зменшена на величину вартості оплаченої електричної енергії. В інших випадках споживачу виписується рахунок на всю розраховану суму.

Відповідно до п. 2.5 Методики у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 2.1 цієї Методики, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії протягом робочого часу Wдоб, кВт/год) визначається за формулою 2.4: W доб= Р х tДОб х Кв, де: Р потужність (кВт), визначена згідно підпункту «б» п. 2.5 Методики, як потужність, зачислена виходячи зі струму навантаження електроустановки споживача при підключенні всіх наявних на час складання акту про порушення ПКЕЕ струмоприймачів на максимальну потужність (п. 3 акту, середнє з трьох фаз 3,1333 кВт); tДОб -тривалість роботи обладнання протягом доби, що при тризмінній роботі споживача становить 24 години, Кв ( Кв. і) - коефіцієнт використання струмоприймачів (додаток 1 до Методики). За умови згоди сторін коефіцієнт використання електрообладнання вибирається рівним Кв = 0,5. Кількість днів у періоді, за який має здійснюватися перерахунок (Дпер., день), визначається за формулою: Дпер =Дпор+Дусун, де: Дпор - кількість робочих днів споживача від дня останнього контрольного огляду приладу обліку або технічної перевірки до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у 6 календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення. Якщо споживач встановив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до недообліку спожитої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, Дпор визначається виходячи з кількості робочих днів споживача з дня останньої технічної перевірки (від 21.09.2016); Дусун кількість робочих днів споживача від дня виявлення порушення до дня його усунення або від дня виявлення порушення до дня припинення електропостачання через невиконання споживачем припису чи вимоги щодо усунення порушення. Дусун має бути зазначено в акті про порушення.

Як вбачається з рішення №1870 від 14.11.2019 при розрахунку взято потужність 10 кВт (дозволена згідно Договору). Тривалість роботи струмоприймачів протягом доби 09 год. 30 хв., 5 днів на тиждень (згідно даних Додатку до Договору від 28.05.2009). Коефіцієнт використання обладнання К=0,5. Період нарахування з 23.03.2017 по 22.09.2017, тобто за шість місяців, що передували даті складання акту про порушення. Сума до сплати за недораховану електричну енергію склала 10 498,76 грн.

Копію рішення, оформленного протоколом №1870 від 14.11.2017, розрахунок і рахунок отримано представником споживача ОСОБА_1 - ОСОБА_5 .

З наведенного слідує, що положення Методики відповідачем застосовано правильно.

За вказаних обставин, колегія суддів вважжає, що судом першої інстанції правомірно не взято до уваги доводи позивача, що розрахунок повинен був здійснюватися, відповідно до п. 3.3. Методики за період останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявлення порушення, тобто з 15.09.2017 по 22.09.2017, оскільки такі доводи не знайшли свого документального підтвердження.

До того ж, ухвалюючи рішення, судом враховано, що згідно Акту технічної перевірки № від 07.04.2009 та відомості про котрольний огляд засобу обліку від 17.07.2013 ОСОБА_1 передано на зберігання встановлені на прилад обліку пломби. Акт та відомість підписані ОСОБА_1 .

Доводи апеляційної скарги, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про те, що акт технічної перевірки та відомість про контрольний огляд засобу обліку свідчать про передання на зберігання пломб, не заслуговують на увагу колегії суддів, оскільки згідно підпункту 1 пункту 2.1. Методики Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕ: порушення цілісності пломб, цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлені пломби (дріт, кордова нитка тощо), порушення цілісності гвинтів, на яких закріплено пломбувальний матеріал (далі - порушення пломб), або відсутності на приладах обліку пломб з відбитками тавр про повірку приладів обліку (за умови наявності акта про збереження пломб, складеного в порядку, установленому, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження приладів обліку, установлених пломб, та за умови втручання споживача в роботу приладів обліку).

В даному випадку таким іншим документом є Акт технічної перевірки № від 07.04.2009 та відомості про котрольний огляд засобу обліку від 17.07.2013, які як зазначалось вище підписані ОСОБА_1 .

За таких обставин колегія суддів вважає безпідставними доводи апеляційної скарги, що ОСОБА_1 не підписувалось а ні Акту про збереження пломб, а ні жодного іншого документу, який би підтверджував факт передачі на збереження йому приладів обліку, установлених пломб та індикаторів.

Таким чином, суд першої інстанції дійшов мотивованого та обґрунтованого висновку щодо відсутності правових підстав для задоволення позовної вимоги про визнання недійсним та скасування рішення ПАТ «Київенерго» №1870 від 14.11.2017, у зв`язку з недоведеністю.

Колегія суддів також погоджується з висновком суду щодо відсутності правових підстав для задоволення позову в частині визнання недійсним та скасування Акту про порушення №04301 від 22.09.2017, оскільки як правильно встановлено судом оспорюваний акт є лише фіксацією порушення, що було виявлено під час проведення постачальником енергії перевірки дотримання ПКЕЕ, а тому визнання недійсним та скасування такого акту в силу положень ст. 15, 16 ЦК України не є належним способом захисту порушеного права.

Більш того, як вірно встановлено судом матеріали справи не містять належних, достатніх, достовірних та допустимих доказів, що діями відповідача порушено права та законні інтереси позивача.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що розглядаючи спір суд першої інстанції в межах доводів позову повно та всебічно дослідив обставини спору, дав належну оцінку зібраним по справі доказам, правильно визначив юридичну природу спірних правовідносин і закон, який їх регулює і у відповідності з вимогами закону прийшов до правильного висновку про те, що позовні вимоги не підлягають задоволенню, про що ухвалив відповідне рішення. Рішення суду ухвалене з дотриманням норм матеріального та процесуального права.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Відповідно до статті 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За вказаних обставин, колегія суддів приходить до висновку про залишення рішення суду в частині відмови в задоволенні позовних вимог про визнання договорів недійсними без змін, а скарги без задоволення.

На підставі викладеного та керуючись ст. 268, 374, 375, 383, 384, 389 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Печерського районного суду м. Києва від 28 грудня 2018 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня проголошення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до цього суду.

Повний текст постанови складено 13 червня 2019 року.

Головуючий О.Ф. Мазурик

Судді В.А. Кравець

Л.Д. Махлай