Справа № 390/852/18
Провадження № 2/390/37/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"21" травня 2019 р. Кіровоградський районний суд Кіровоградської області в складі:

головуючого судді Пасічника Д. І.,

за участю секретаря Рац М.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницькому цивільну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ), про виділ у натурі із нерухомого майна, що є у суспільній частковій власності,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 , відповідно до якої просив суд виділити йому у натурі Ѕ частку житлового будинку загальною площею 62,8 кв.м., житловою площею - 38,7 кв.м., з відповідною частиною господарських будівель та споруд АДРЕСА_3 , АДРЕСА_4 , в порядку, в конфігурації та розмірі, що будуть визначені судовою будівельно-технічною експертизою, проведеною в ході судового розгляду, припинивши право спільної часткової власності його та ОСОБА_2 у вищевказаному житловому будинку з господарськими будівлями та спорудами; виділити йому у натурі 1/2 частку земельної ділянки площею 0,1073 гектарів, розташовану за адресою: АДРЕСА_4 , кадастровий номер НОМЕР_1 , припинивши право спільної часткової власності його та ОСОБА_2 на вказану земельну ділянку.

Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом він є власником 1/2 частки житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами та 1/2 частки земельної ділянки, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_4 . З 03.05.2018 року власником іншої 1/2 частки житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами та 1/2 частки земельної ділянки, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_4 , є ОСОБА_2 До 03.05.18 року власником зазначених часток житлового будинку та земельної ділянки був її батько ОСОБА_3 , який подарував дану частку своїй донці ОСОБА_2 , про що було укладено договір дарування від 03.05.2018 р. за реєстровим номером 566 та який був посвідчений приватним нотаріусом Кропивницького міського нотаріального округу Писаковською О.І. Житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами та земельна ділянка, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_4 , належать йому та відповідачу на праві спільної часткової власності. Вказаний житловий будинок загальною площею 62,8 кв.м., житловою площею - 38,7 кв.м., зазначений на плані під літерами «Ааа1», має наступні надвірні будівлі та споруди: сарай, «Б, Г, Д»; погріб «б»; убиральня «Е», Д; вимощення «І», водопровід «+»; огорожа «N-N2». Даний житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, розташований на земельній ділянці площею 0,1073 га, кадастровий номер НОМЕР_1 ; категорія земель - землі житлової та громадської забудови; цільове призначення - 02.01 для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка). Протягом останнього року, він та відповідач, яка спочатку діяла від імені свого батька ОСОБА_3 , а відтепер як із співвласником нерухомого майна, намагались досягти домовленості щодо поділу в натурі спірних житлового будинку та земельної ділянки. Дотримуючись попередніх домовленостей позивач почав користуватися двома житловими кімнатами («1-1» та «1-4» на плані) у будинку та влаштував окремий вхід до цієї частини будинку. Однак, кінцевого результату досягти так і не вдалось, оскільки відповідачка постійно змінює досягнуті домовленості і в односторонньому порядку намагається провести поділ майна на власний розсуд, постійно змінюючи конфігурації поділу будинку та земельної ділянки. За таких обставин він змушений звернутись до суду із даним позовом за захистом свого права власності, поділу в натурі житлового будинку та земельної ділянки та припинення права спільної часткової власності.

Позивач та його представник в судове засідання не з`явились, просили розглядати справу без їх участі. Просять провести поділ житлового будинку в натурі згідно з висновком судової будівельно-технічної експертизи № 88/18 від 29.01.2019 року та виділити позивачу 55/100 частини домоволодіння, а саме: в житловому будинку літ. «А»: кухню 1-2 площею 9,5 кв.м, кімнату 1-3 площею 14.9 кв.м, в прибудові літ. «а»: частину приміщення коридору 1-6 (2,0*2,06) площею 4,1 кв.м; в веранді: літ «а1» приміщення І веранди площею 3,2 кв.м; сарай літ. «Д», вимощення І; водопровід +; частину огорожі № довжиною 3,68 м; ворота № 1, виділити позивачу окрему ізольовану земельну ділянку загальною площею 536,5 кв.м, на якій розташовані об`єкти нерухомості, що йому виділяються відповідно до першого варіанту поділу запропонованого експертом. Різницю у вартості виділених часток в сумі 14819 грн. обіцяє сплати відповідачу. Крім того, просить стягнути з відповідача судові витрати, у тому числі витрати за проведення експертизи (14000 грн.) та витрати на проведення Інструментальної зйомки, проведеної на підставі клопотання експерта.

Відповідач в судове засідання не з`явилась, надала до суду заяву про слухання справи без її участі. Позовні вимоги визнала та погодилася з доводами позивача щодо необхідності поділу житлового будинку та земельної ділянки згідно з першим варіантом висновку судової будівельно-технічної експертизи № 88/18 від 29.01.2019 року, про що надала письмову заяву. Просить виділити їй 45/100 частини домоволодіння, а саме: в житловому будинку літ. «А» кімната 1-1 площею 11,8 кв.м; кімната 1-4 площею 12,0 кв.м.; в прибудові літ. «А»: котельню 1-5 площею 3,2 кв.м.; частину приміщення коридору 1-6 (2,0*2,06) площею 4,1 кв.м.; сарай літ. «Б»; погріб літ. «Б»; частину огорожі № довжиною 6,68 м. У зв`язку з відхиленням ідеальної частки стягнути з відповідача на її користь 14819 грн. Виділити їй окрему ізольовану земельну ділянку загальною площею 536,5 кв.м, на якій розташовані об`єкти нерухомості, що йому виділяються відповідно до першого варіанту поділу запропонованого експертом.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні у справі докази, суд приходить до наступного.

Судом встановлено, що на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом ОСОБА_1 є власником 1/2 частки житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами та Уг частки земельної ділянки, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_4 .

З 03.05.2018 року власником іншої 1/2 частки житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами та 1/2 частки земельної ділянки, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_4 , є ОСОБА_2 .. До 03.05.18 року власником зазначених часток житлового будинку та земельної ділянки був батько відповідача - ОСОБА_3 , який подарував дану частку своїй донці ОСОБА_2 , про що було укладено договір дарування від 03.05.2018 р. за реєстровим номером 566 та який був посвідчений приватним нотаріусом Кропивницького міського нотаріального округу Писаковською О.І.

Згідно до ч.1 ст. 356 ЦК України , власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю.

Отже, судом встановлено, що житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами та земельна ділянка, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_4 , належать позивачу та відповідачу на праві спільної часткової власності.

Відповідно до положень, викладених в ч.ч.1-3 ст. 358 ЦК України, право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації.

Судом встановлено та сторонами визнано, що між ними відсутня домовленість про поділ в натурі вказаного будинку, тому виниклий спір, який вирішується в судому порядку.

Ухвалою Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 25.06.2018 призначено у даній справі судову будівельно технічну, земельно-технічну та будівельно-оціночну експертизи для вирішення питання про наявність варіанту поділу будинку та земельної ділянки у натурі відповідно до часток його співвласників, проведення якої доручено експертам TOB «Експертно-правова консалтингова компанія «ЮРЕКС».

Згідно до висновку за результатами проведеної будівельно технічної, земельно-технічної та будівельно-оціночної експертизи від 29.01.2019 року за № 88/18 TOB «Експертно-правова консалтингова компанія «ЮРЕКС» надані технічно можливі варіанти поділу будинку та земельної ділянки.

Вище вказана експертиза долучена до матеріалів справи, досліджена, з яким учасники справи погодилися.

Згідно ч.1 ст. 183 ЦК України, подільною є річ, яку можна поділити без втрати її цільового призначення.

Визначення спільної часткової власності наведене в частині першій статті 356 ЦК України як власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності. Отже, право спільної часткової власності - це право двох або більше осіб за своїм розсудом володіти, користуватися і розпоряджатися належним їм у певних частках майном, яке становить єдине ціле.

Кожен учасник спільної часткової власності володіє не часткою майна в натурі, а часткою в праві власності на спільне майно у цілому. Ці частки є ідеальними й визначаються відповідними відсотками від цілого чи у дробному виразі.

Системний аналіз статей 183, 358, 364, 367, 379, 380, 382 ЦК України дає підстави для висновку, що виділ часток (поділ) жилого будинку, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру) або у разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в ізольовані квартири, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності.

Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників з урахуванням конкретних обставин поділ (виділ) може бути проведений зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилась.

Отже, визначальним для виділу частки або поділу будинку в натурі, який перебуває у спільній частковій власності, є не порядок користування будинком, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу будинку відповідно до часток співвласників.

Учасники спільної часткової власності мають рівні права стосовно спільного майна пропорційно своїй частці в ньому, тому суд, здійснюючи поділ майна в натурі (виділ частки), повинен передати співвласнику частки жилого будинку та нежилих будівель, яка відповідає розміру й вартості його частки, якщо це можливо без завдання неспівмірної шкоди господарському призначенню будівлі.

Виходячи з вище наведеного, суд при вирішені даної справи приймає до уваги спільну згоду учасників справи на реальний розподіл спірного будинку та виділ їх часток у натурі із спільного часткового майна, із визначенням розміру компенсації співвласнику, частка якого буде меншою після поділу, відповідно до будівельно технічної, земельно-технічної та будівельно-оціночної експертизи від 29.01.2019 року за № 88/18 варіанту 1.

Тому, суд дійшов до висновку про задоволення позовних вимог відповідно до вищевказаного дослідження.

Керуючись статтями 12, 81, 89, 141, 263-265 Цивільного процесуального кодексу України, статтями 356, 367 Цивільного кодексу України, суд,

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ), про виділ у натурі із нерухомого майна, що є у суспільній частковій власності задовольнити.

Виділити ОСОБА_1 55/100 частини домоволодіння, що розташований в АДРЕСА_4 , а саме: в житловому будинку літ. «А»: кухню 1-2 площею 9,5 кв.м, кімнату 1-3 площею 14.9 кв.м, в прибудові літ. «а»: частину приміщення коридору 1-6 (2,0*2,06) площею 4,1 кв.м; в веранді: літ «а1» приміщення І веранди плщею 3,2 кв.м; сарай літ. «Д», вимощення І; водопровід +; частину огорожі № довжиною 3,68 м; ворота № 1, які згідно з висновком будівельно технічної, земельно-технічної та будівельно-оціночної експертизи від 29.01.2019 року за № 88/18 виділяються першому співвласнику відповідно до першого варіанту розподілу.

Виділити ОСОБА_1 окрему ізольовану земельну ділянку загальною площею 536,5 кв.м, на якій розташовані об`єкти нерухомості, що йому виділяються відповідно до першого варіанту поділу запропонованого висновком будівельно технічної, земельно-технічної та будівельно-оціночної експертизи від 29.01.2019 року за № 88/18.

Виділити ОСОБА_2 45/100 частини домоволодіння, що розташований в АДРЕСА_4 , а саме: в житловому будинку літ. «А» кімната 1-1 площею 11,8 кв.м; кімната 1-4 площею 12,0 кв.м.; в прибудові літ. «А»: котельню 1-5 площею 3, 2 кв.м.; частину приміщення коридору 1-6 (2,0*2,06) площею 4,1 кв.м.; сарай літ. «Б»; погріб літ. «Б»; частину огорожі № довжиною 6,68 м., які згідно з висновком будівельно технічної, земельно-технічної та будівельно-оціночної експертизи від 29.01.2019 року за № 88/18 виділяються першому співвласнику відповідно до першого варіанту розподілу.

Виділити ОСОБА_2 окрему ізольовану земельну ділянку загальною площею 536,5 кв.м, на якій розташовані об`єкти нерухомості, що йому виділяються відповідно до першого варіанту поділу запропонованого висновком будівельно технічної, земельно-технічної та будівельно-оціночної експертизи від 29.01.2019 року за № 88/18.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 компенсацію за різницю між частками у праві власності на домоволодіння що розташований в АДРЕСА_4 у розмірі 14819 грн.

Стягнути із ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 14 000 грн. витрат на проведення судової експертизи та 2000 грн. витрат за проведення експертом Інструментальної (теодолітної) зйомки.

(три тисячі сімсот дев`яносто чотири) гривні 84 копійки судового збору.

Стягнути із ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 1456,36 грн. судового збору.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Кропивницького апеляційного суду протягом тридцяти днівз дня його проголошення. Апеляційна скарга подається до суду першої інстанції.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У випадку подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Суддя «підпис»

З оригіналом згідно

Суддя Кіровоградського районного суду

Кіровоградської області Д.І. Пасічник