Справа № 592/7979/18
Провадження №2/592/359/19

УХВАЛА

21 червня 2019 року м.Суми

Ковпаківський районний суд м. Суми у складі головуючого Костенко В.Г., за участю секретаря судового засідання Танасюк А.М., позивача ОСОБА_1 , представника позивача ОСОБА_2 , представника відповідача Харчука В.В., розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Тростянецьке лісове господарство», Сумської товарної біржі «Сумиагропромбіржа», Державного підприємства «Лісогосподарський інноваційно-аналітичний центр» про заборону використання об`єкта інтелектуальної власності,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся з позовом до відповідачів. Свої вимоги позивач мотивує тим, що 25.05.2018 отримав патент №126015 на корисну модель «Спосіб автоматизованого здійснення закупівлі і продажу товарів та послуг». Проте дізнався, що відповідачі використовують його корисну модель шляхом проведення торгів за допомогою web-ресурсу https://liac-sales.aps-tender.com. Позивач вручив відповідачам вимоги про припинення порушення права, але вони не відреагували. Тому позивач просить заборонити відповідачам використання його корисної моделі з використанням зазначеного web-ресурсу.

Ухвалою суду від 16.07.2018 прийнято позовну заяву, відкрито провадження у справі за позовом та призначено розгляд у загальному позовному провадженні.

До проведення підготовчого судового засідання позивач подав заяву про зміну предмету позову. У заяві позивач з аналогічних наведених підстав зазначив, що відповідачі використовують його корисну модель шляхом проведення торгів за допомогою web-ресурсу https://liac-sales.aps-tender.com та https://liac-forestauction.aps-tender.com. Також позивач вважає, що має право на відшкодування збитків у зв`язку з використанням його корисної моделі, яку оцінив у 2 437 717, грн.. Остаточно визначившись з вимогами позивач просить заборонити відповідачам використання його корисної моделі з використанням зазначених web-ресурсів та стягнути солідарно з відповідачів збитки у розмірі 2 437 717 грн..

Відповідачі відзивів не подавали.

До проведення підготовчого судового засідання відповідач ДП «Лісогосподарський інноваційно-аналітичний центр» 10.09.2018, 28.11.2018, 22.05.2019 подав клопотання про зупинення провадження у справі до розгляду справ № 757/41289/18 та 757/51334/18.

Клопотання про зупинення провадження мотивоване тим, що підприємство звернулося до Печерського районного суду м. Києва з позовом до Міністерства економічного розвитку і торгівлі України, ДП «Український інститут інтелектуальної власності», ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання права та зобов`язання вчинити дії (справа № 757/41289/18). Предметом справи є визнання за підприємством право безоплатного, попереднього користування спірною корисною моделлю та зобов`язати відповідачів визнати за підприємством таке право безоплатного, попереднього користування.

19.10.2018 підприємство звернулося з позовом до Міністерства економічного розвитку і торгівлі України, ДП «Український інститут інтелектуальної власності», ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання недійсним патенту (справа № 757/51334/18). Так підприємством отримано Висновок експертизи відповідно до якого вищевказана корисна модель захищена декларативним патентом № 126015 від 25.05.2018 не відповідає умовам патентоздатності.

В судовому засіданні представник відповідача підтримав клопотання.

Позивач та його представник заперечували проти клопотання мотивуючи тим, що немає перешкод у розгляді даної справи та вважали, що зупинення провадження з цих підстав порушить право на судовий захист.

Положеннями п. 6 ч. 1 ст. 251 ЦПК України визначено, що суд зобов`язаний зупинити провадження у разі об`єктивної неможливості розгляду цієї справи до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку конституційного провадження, адміністративного, цивільного, господарського чи кримінального судочинства, - до набрання законної сили судовим рішенням в іншій справі; суд не може посилатися на об`єктивну неможливість розгляду справи у випадку, коли зібрані докази дозволяють встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом судового розгляду.

Втім на даний час підготовче провадження не закрите, не здійснено необхідних процесуальних дій для підготовки справи до розгляду.

На час розгляду клопотання спірний патент є і не визнаний недійсним тощо. Таким чином на час розгляду клопотання немає підстав для зупинення провадження.

28.04.2019 ДП «Лісогосподарський інноваційно-аналітичний центр» подало заяву про залишення позовної заяви без руху. Клопотання мотивовано тим, що позовна заява не відповідає вимогам ст.ст. 175, 176, 177 ЦПК України. Так вважає, що позивач не мав право самостійно звернутися з позовом, оскільки є ще два співавтора, а вони позовну заяву не підписали. Також не сплачено судовий збір у розмірі 10 285 грн..

Згідно ч. 1 ст. 185, ч. 11 ст. 187 ЦПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

Тобто з наведених положень закону вбачається, що вирішення відповідності позовної заяви вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України належить до повноважень судді. Провадження вже було відкрито ухвалою суду і після відкриття провадження у справі та надходження заяви про зміну предмету позову суддею не встановлено, що позовну заяву подано без додержання вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК Кодексу.

Поряд з цим з матеріалів справи вбачається, що позивачем сплачено судовий збір у загальному розмірі 2 818,8 грн. (704,8+2114). Справа у суді триває вже майже рік і залишення позовної заяви саме з мотивів не сплати судового збору не відповідає принципу доступності і пропорційності судового розгляду. Поряд з цим слід вернути увагу позивача на такий недолік.

Згідно ст. 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. За подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору встановлюються 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (768,40 грн. до 9605 грн.).

Таким чином позивачем підлягає сплаті судовий збір з вимоги про відшкодування збитків у розмірі 9 605 грн. та з вимог немайнового характеру 704,8 грн. (за вставкою у 2018 році), а всього 10 313,4 грн.. З урахуванням сплаченого збору 2 818,8 грн. підлягає сплаті 7 494,6 грн..

Ураховуючи наведене слід відмовити у задоволенні клопотання про залишення позовної заяви без руху.

Згідно ч. 3 і 5 ст. 53 ЦПК України якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення суду може вплинути на права та обов`язки осіб, що не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

Зі змісту позову вбачається, що рішення у справі може вплинути на права співвласників патенту ОСОБА_5 та ОСОБА_4 , оскільки вони також мають самостійні права на захист своїх прав нарівні з позивачем.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 53,175, 177, 185, 187, 251 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити Державному підприємству «Лісогосподарський інноваційно-аналітичний центр» у задоволенні заяв про зупинення провадження у справі та залишення позовної заяви без руху.

Залучити третіми особами без самостійних вимог зі сторони позивача ОСОБА_5 (місце проживання АДРЕСА_1 ) та ОСОБА_4 (місце проживання АДРЕСА_2 ) .

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення і оскарженню не підлягає.

Суддя В.Г. Костенко