КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження № 22-ц/824/5851/2019
П О С Т А Н О В А

Іменем України

12 червня 2019 року м. Київ

Київський апеляційний суд

у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді Кашперської Т.Ц.,

суддів Фінагеєва В.О., Яворського М.А.,

за участю секретаря Богдан І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Київського апеляційного суду цивільну справу за апеляційними скаргами Державного підприємства «СЕТАМ», Київського відділу державної виконавчої служби міста Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області на рішення Солом`янського районного суду м. Києва в складі судді Шереметьєвої Л.А., ухвалене в м. Київ 11 січня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Київського відділу державної виконавчої служби міста Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області, Державного підприємства «СЕТАМ», треті особи ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання недійсними електронних торгів, протоколу проведення електронних торгів, акту про проведені електронні торги, стягнення гарантійного внеску та грошових коштів,

заслухавши доповідь судді, перевіривши доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, -

в с т а н о в и в :

В липні 2018 року ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом про визнання недійсними електронних торгів, протоколу проведення електронних торгів, акту про проведені електронні торги, стягнення гарантійного внеску та грошових коштів.

Позовна заява мотивована тим, що 29 травня 2018 року відбулися електронні торги з реалізації нерухомого майна - трикімнатної квартири за адресою АДРЕСА_1 , власником якої був ОСОБА_2 , її визнано переможцем електронних торгів. Отримавши 06 червня 2018 року акт про проведені електронні торги, вона звернулася до приватного нотаріуса з приводу видачі свідоцтва з прилюдних торгів, але постановою нотаріуса від 21 червня 2018 року їй відмовлено у видачі свідоцтва через наявність арешту, накладеного Солом`янським відділом державної виконавчої служби м. Києва від 21 травня 2018 року.

Таким чином, на час проведення електронних торгів з реалізації нерухомого майна воно вже було арештоване у межах цивільної справи за позовом ОСОБА_4 та інших до ОСОБА_2 про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири та витребування майна. Крім того, стало відомо, що відповідно до свідоцтва про право власності придбана нею квартира належить на праві спільної часткової власності ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , і є двокімнатною, а не трикімнатною, як було зазначено у характеристиці лоту. У зв`язку з цим вважає, що вартість квартири не відповідає фактичному стану та дійсності, а оцінка квартири проходила без її огляду.

Крім того, зазначений у акті про проведені електронні торги виконавчий лист № 757/19618/15-к від 17 листопада 2016 року, з великою ймовірністю, є підробленим документом, оскільки за зазначеним номером у Єдиному державному реєстрі судових рішень відсутній вирок щодо осіб ОСОБА_2 та ОСОБА_8 , і засудженими є інші особи.

Просила визнати недійсними електронні торги з реалізації арештованого нерухомого майна - квартири за адресою АДРЕСА_1 , проведені ДП «СЕТАМ» 29 травня 2018 року, результати яких оформлено протоколом № 335635 від 29 травня 2018 року; визнати недійсним протокол проведення електронних торгів № 335635 від 29 травня 2018 року; визнати недійсним акт про проведені електронні торги від 06 червня 2018 року у виконавчому провадженні № 55354989; стягнути з ДП «СЕТАМ» на свою користь сплачений нею гарантійний внесок у розмірі 34454 грн., стягнути з Київського відділу державної виконавчої служби м. Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області сплачені нею грошові кошти у розмірі 656626 грн., покласти на відповідачів судові витрати.

Рішенням Солом`янського районного суду м. Києва від 11 січня 2019 року позов ОСОБА_1 задоволено, визнано недійсними електронні торги з реалізації квартири АДРЕСА_2 , проведені ДП «СЕТАМ» 29 травня 2018 року, протокол проведення електронних торгів № 335635 від 29 травня 2018 року, акт про проведені електронні торги від 06 червня 2018 року, стягнуто на користь позивача з ДП «СЕТАМ» 34454 грн. гарантійного внеску, з Київського відділу державної виконавчої служби м. Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області - 656626 грн., вирішено питання про розподіл судових витрат.

Відповідач Київський відділ державної виконавчої служби м. Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області, не погоджуючись із рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи, порушення норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права, просив скасувати рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 11 січня 2019 року та прийняти відповідну постанову, якою відмовити в задоволенні позову.

Посилався на те, що суд протиправно дійшов висновку про те, що спірні торги нерухомого майна боржника відбулися за невідповідними характеристиками та правовстановлюючими документами на нього, чим грубо порушив норми матеріального права. На момент здійснення продажу спірна трикімнатна квартира загальною площею 70,6 кв.м. продавалась виключно у відповідності до вимог чинного законодавства та за характеристиками, встановленими в Єдиному державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, а також за наявними правовстановлюючими документами - договір купівлі-продажу квартири від 16 серпня 2016 року, за технічною документацією на об`єкт зазначеного нерухомого майна, наданою Солом`янським районним відділом державної виконавчої служби м. Київ Головного територіального управління юстиції у м. Києві.

Наголошував, що на момент здійснення спірних торгів були відсутні жодні обтяження на спірну квартиру, що підтверджується довідками з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно від 12 грудня 2017 року, а тому посилання суду на ухвалу від 16 травня 2017 року та вирок по справі № 757/19618/15к є протиправним та таким, що порушує норми матеріального права.

Вказував, що чинним законодавством України не передбачено здійснення державним виконавцем перевірок наявності чи відсутності накладених на майно боржника арештів у відповідних реєстрах в період перебування цього майна на реалізації.

Зазначав, що в порушення вимог Інструкції з організації примусового виконання рішень державним виконавцем Солом`янського районного відділу державної виконавчої служби м. Києва Брика Є.О. не було передано виконавче провадження ВП № 65436526 для подальшого його виконання до м. Харків, що й призвело до необізнаності скаржника про накладення арешту Солом`янським районним відділом державної виконавчої служби м. Києва, однак даний державний виконавець до участі в справі як відповідач не залучений.

Вважав, що відповідальність перед позивачем повинні нести ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та державний виконавець Солом`янського районного відділу державної виконавчої служби м. Києва Брика Є.О.

Оскільки інші вимоги позивача є похідними від вимог про визнання спірних торгів недійсними, то й усі вимоги за цим позовом вважав безпідставними.

Відповідач ДП «СЕТАМ», також не погоджуючись із рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими, невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи, порушення норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права, просив скасувати рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 11 січня 2019 року та ухвалити нове рішення, яким відмовити в задоволенні позову.

Обґрунтовуючи апеляційну скаргу, посилався на те, що арешт, накладений Солом`янським районним відділом державної виконавчої служби м. Києва 18 травня 2018 року, був зареєстрований у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 21 травня 2018 року, тобто після передачі спірної квартири на реалізацію. Разом з тим суд першої інстанції не надав належної оцінки довідці з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно від 21 березня 2018 року та не врахував дати реєстрації арешту, накладеного Солом`янським районним відділом державної виконавчої служби м. Києва.

Крім того, як вбачається із інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 21 березня 2018 року, передана на реалізацію квартира є трикімнатною, і дані відомості Державного реєстру вважаються достовірними і не є скасованими.

Вказував, що ДП «СЕТАМ» розміщує інформацію в системі електронних торгів на підставі заявки на реалізацію арештованого майна, наданої відповідним органом державної виконавчої служби. При цьому жодним нормативно-правовим актом не передбачено обов`язку організатора торгів перевіряти законність дій державного виконавця щодо передачі майна на реалізацію та достовірність інформації, зазначеної у заявці на реалізацію арештованого майна.

Зазначав, що дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення електронних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними.

Вказував, що факт підроблення документів може бути підтверджений лише вироком суду у кримінальному провадженні. Однак факт підроблення документів, на підставі яких було проведено спірні електронні торги, не доведений і не встановлений вироком, що проігноровано судом першої інстанції.

Звертав увагу, що жодного порушення правил проведення електронних торгів, впливу таких порушень на результати торгів, а також порушення законних прав позивача такими порушеннями у рішенні суду першої інстанції не встановлено.

У порушення ст. ст. 89, 263 ЦПК України суд першої інстанції не врахував зазначені вище обставини та надані докази, не встановив таких порушень правил проведення електронних торгів, передбачених Порядком, на момент проведення спірних торгів, які би спричинили порушення прав і законних інтересів позивача, не застосував положення Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», які підлягали застосуванню, та помилково визнав недійсними електронні торги.

Відзивів на апеляційну скаргу не надійшло.

Заслухавши доповідь судді апеляційного суду, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційних скарг, апеляційний суд вважає, що апеляційні скарги не підлягають задоволенню з таких підстав.

Відповідно до вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Рішення суду першої інстанції відповідає вказаним вимогам закону.

Задовольняючи позов ОСОБА_1 про визнання недійсними електронних торгів, протоколу проведення електронних торгів, акту про проведені електронні торги, стягнення гарантійного внеску та грошових коштів, суд першої інстанції виходив із того, що на момент проведення електронних торгів 29 травня 2018 року спірна квартира знаходилася під забороною на підставі ухвали суду, є предметом спору у іншій цивільній справі; на електронні торги було виставлене майно та проведено торги за підробленими документами і характер проданого майна не відповідає його характеристикам у правовстановлюючих документах на нього. Таким чином суд дійшов висновку про недотримання вимог закону при проведенні електронних торгів з реалізації спірної квартири.

Апеляційний суд погоджується із вказаними висновками, так як вони є обґрунтованими, відповідають обставинам справи і вимогам закону.

Як вбачається із матеріалів справи, на примусовому виконанні Київського відділу ДВС м. Харків ГТУЮ у Харківській області перебувало виконавче провадження ВП № 55354989 з примусового виконання виконавчого листа № 757/19618/15-к, виданого від імені Печерського районного суду м. Києва 17 листопада 2016 року про стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 в рахунок відшкодування спричиненої кримінальним правопорушенням матеріальної шкоди в розмірі 2903897,42 грн.

16 січня 2018 року постановою державного виконавця Солом`янського районного відділу державної виконавчої служби м. Київ за дорученням Київського відділу державної виконавчої служби м. Харків проведено опис та накладено арешт на нерухоме майно боржника ОСОБА_2 при примусовому виконанні виконавчого листа № 757/19618/15-к від 17 листопада 2016 року, а саме на квартиру за адресою АДРЕСА_1 . Описом визначено, що квартира є трикімнатною, загальною площею 70,6 кв.м., житлова площа 42 кв.м. (а. с. 117 - 119, 139 - 141 том 1).

Згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборони відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта від 12 грудня 2017 року, ОСОБА_2 є власником квартири за адресою АДРЕСА_1 , загальна площа 70,6 кв.м., житлова площа 42 кв.м., кількість кімнат - 3 (а. с. 114, 134, 136 том 1).

На а. с. 142 - 147 том 1 наявні нерозбірливі копії договору купівлі-продажу квартири, укладеного між ОСОБА_9 та ОСОБА_2 , та витягу з технічної документації на квартиру, в якій зазначено площу квартири 70,6 кв.м.; план квартири відрізняється від наведеного на а. с. 17 - 18.

22 березня 2018 року Київським відділом державної виконавчої служби м. Харків направлено заявку на реалізацію арештованого майна ВП № 55354989 на адресу Харківської філії ДП «СЕТАМ» (а. с. 165 - 166 том 1).

28 березня 2018 року на сайті ДП «СЕТАМ» розміщені відомості щодо лоту № НОМЕР_1 , яким є квартира за адресою АДРЕСА_1 , зазначена кількість кімнат - 3, площа приміщень: 1а - 18,0 кв.м., 2а - 12,0 кв.м., 3я - 12,0 кв.м., кухня - 8,2 кв.м., ванна - 3,6 кв.м., вбиральні - 1,3 кв.м., кладова - 0,7 кв.м., лоджія - 6,8 кв.м., коридор - 8,0 кв.м. В примітках зазначено, що доступ до квартири не був наданий (а. с. 168). На а. с. 171 том 1 міститься висновок про початкову вартість трьохкімнатної ізольованої квартири загальною площею 70,6 кв.м. за адресою АДРЕСА_3 , складений на підставі порівняльного підходу.

29 травня 2018 року ДП «СЕТАМ» сформовано протокол № 335635 проведення прилюдних торгів про те, що виконавцем були надані послуги з організації та проведення торгів, загальний розмір винагороди організатору торгів 34454 грн., дати та час початку і завершення торгів 29 травня 2018 року, реєстраційний номер лота НОМЕР_2 , найменування майна: трикімнатна квартира загальною площею 70,6 кв.м., яка розташована за адресою АДРЕСА_1 , ціна продажу 689080 грн., переможець торгів - ОСОБА_1 на підставі найвищої цінової пропозиції (а. с. 24 том 1).

В матеріалах справи на а. с. 12 - 13 том 1 наявний дублікат квитанції АТ КБ «ПриватБанк» від 24 травня 2018 року про сплату на користь ДП «СЕТАМ» 34454 грн. гарантійного внеску за участь у торгах, та від 04 червня 2018 року про сплату на користь Київського відділу державної виконавчої служби м. Харків 56626 грн., призначення платежу - кошти за придбання на СЕТАМ прот. № 335635 від 29 травня 2018 року, лот № 278723 ЄДРВП № 55354989 переможець ОСОБА_1 . Також 04 червня 2018 року двома окремими квитанціями на користь Київського відділу державної виконавчої служби м. Харків сплачено по 299000 грн., призначення платежу - кошти за придбання на СЕТАМ прот. № 335635 від 29 травня 2018 року, лот № 278723 ЄДРВП № 55354989 переможець ОСОБА_1 (а. с. 14 том 1).

06 червня 2018 року начальником Київського відділу державної виконавчої служби м. Харків затверджено акт про проведені електронні торги при примусовому виконанні виконавчого листа № 757/19618/15-к, виданого 17 листопада 2016 року Печерським районним судом м. Києва про стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 в рахунок відшкодування спричиненої кримінальним правопорушенням матеріальної шкоди в розмірі 2903897,42 грн. (а. с. 23 том 1).

11 червня 2018 року Київським відділом державної виконавчої служби м. Харків переведено на рахунок ОСОБА_3 594696,18 грн. від реалізації майна ОСОБА_2 (а. с. 122, 148 том 1).

Постановою приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Данич О.Ф. від 21 червня 2018 року ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва з прилюдних торгів на майно в зв`язку із виявленням арешту, накладеного Солом`янським районним відділу державної виконавчої служби м. Києва від 18 травня 2018 року (а. с. 20 том 1).

25 червня 2018 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Данич О.Ф. прийнято рішення державного реєстратора про відмову у державній реєстрації права власності ОСОБА_1 на квартиру за адресою АДРЕСА_1 (а. с. 21).

Крім того, із матеріалів справи вбачається, що згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта, 21 травня 2018 року державним виконавцем Брика Є.О., Солом`янський районний відділ державної виконавчої служби м. Київ накладено арешт на квартиру за адресою АДРЕСА_1 на підставі постанови від 18 травня 2018 року, особа, майно/права якої обтяжуються - ОСОБА_10 (а. с. 15 том 1).

Згідно свідоцтва про право власності від 15 січня 2014 року, виданого відділом приватизації державного житла управління житлово-комунального господарства Солом`янської районної в м. Києві державної адміністрації, квартира за адресою АДРЕСА_1 належить на праві приватної, спільної часткової власності ОСОБА_4 та членам її сім`ї ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , загальна площа квартири становить 49,60 кв.м. (а. с. 19 том 1).

На а. с. 17 - 18 наявний план двокімнатної квартири за адресою АДРЕСА_1 пл. 49,6 кв.м.

Згідно довідки про показники об`єкту нерухомого майна, виданої Київським міським бюро технічної інвентаризації від 05 вересня 2018 року № 05/09/18-2958, відповідно до проведеної інвентаризації від 05 вересня 2018 року, квартира за адресою АДРЕСА_1 , має такі показники: загальна площа 49,6 кв.м, житлова площа 30,1 кв.м. Загальна та житлова площа змінились в результаті виправлення арифметичної помилки. При оформленні правовстановлюючих документів дані технічної інвентаризації не використовувались (а. с. 72 том 1).

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 16 травня 2017 року у справі № 760/18392/16-ц задоволено заяву ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про забезпечення позову, накладено арешт на квартиру АДРЕСА_2 , що належить ОСОБА_2 (а. с. 16 том 1).

23 серпня 2018 року Київським відділом державної виконавчої служби міста Харків направлено повідомлення про вчинення кримінального правопорушення на адресу Київського відділу поліції Головного управління національної поліції в Харківській області, згідно якого на адресу відділу надійшла засвідчена належним чином копія вироку Печерського районного суду м. Києва по справі № 757/19618/15-к, відповідно до якого була встановлена відсутність осіб, таких як ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , оскільки за даним вироком суду обвинуваченим є ОСОБА_11 Ураховуючи вищевикладене, оскільки виконавчий лист № 757/19618/15-к, виданий 17 листопада 2016 року Печерським районним судом м. Києва, є підробним, та кошти, що надійшли від реалізації нерухомого майна, у подальшому незаконно отримані ОСОБА_3 , в діях останнього вбачаються ознаки вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. ст. 190, 358 КК України (а. с. 74 - 78, 149 - 153 том 1).

На а. с. 79, 154 том 1 міститься складений заступником начальника Київського відділу державної виконавчої служби м. Харків акт про вчинення кримінального правопорушення, а саме про те, що за завершеним виконавчим провадженням № 55354989, яке перебувало на примусовому виконанні у відділі з виконання виконавчого листа № 757/19618/15-к, виданого 17 листопада 2016 року Печерським районним судом м. Києва, про стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 в рахунок відшкодування спричиненої кримінальним правопорушенням матеріальної шкоди в розмірі 2903897,42 грн., встановлена підробка вказаного виконавчого документа та незаконне отримання ОСОБА_3 у подальшому грошових коштів у розмірі 594696,18 грн. в результаті реалізації арештованого нерухомого майна, належного ОСОБА_2 Своїми умисними діями, які виражені у підробленні виконавчого листа № 757/19618/15-к, виданого 17 листопада 2016 року Печерським районним судом м. Києва та незаконному отриманні грошових коштів в результаті реалізації арештованого майна, належного ОСОБА_2 , ОСОБА_3 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене КК України.

На а. с. 80 - 100 том 1наявний вирок Печерського районного суду м. Києва від 16 травня 2016 року у справі № 757/19618/15-к за обвинуваченням ОСОБА_11 , яким зокрема з ОСОБА_11 на користь потерпілого ОСОБА_12 в рахунок відшкодування спричиненої кримінальним правопорушенням матеріальної шкоди стягнуто 2903897,42 грн.

Вказані обставини підтверджуються наявними у справі доказами.

Згідно ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Відповідно до ст. 61 Закону України «Про виконавче провадження» реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів.

Відповідно до ст. ст. 655, 656 ЦК України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму. До договору купівлі-продажу на біржах, конкурсах, аукціонах (публічних торгах), договору купівлі-продажу валютних цінностей і цінних паперів застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

Відповідно до ст. 662 ЦК України продавець зобов`язаний передати покупцеві товар, визначений договором купівлі-продажу.

Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на електронних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника торгів, та враховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення електронних торгів, складання за результатами їх проведення акта про проведення електронних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, а відтак є правочином.

Такий висновок узгоджується з приписами ст. ст. 650, 655 та ч. 4 ст. 656 ЦК України, які відносять до договорів купівлі-продажу процедуру електронних торгів, результатом яких є видача нотаріусом свідоцтва про придбання майна з електронних торгів на підставі складеного та затвердженого в установленому порядку акта державного виконавця про проведені торги. Враховуючи, що відчуження майна з електронних торгів належить до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку.

Згідно зі ст. 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 203 ЦК України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має вчинятися у формі, встановленій законом. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

Відповідно до ст. 216 ЦК України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю. У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину. Якщо у зв`язку із вчиненням недійсного правочину другій стороні або третій особі завдано збитків та моральної шкоди, вони підлягають відшкодуванню винною стороною.

Згідно ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

У постанові Верховного Суду України від 06 квітня 2016 року справі № 3-242гс16 викладено правовий висновок, що при вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними судам необхідно встановити, чи мало місце порушення вимог Тимчасового порядку та інших норм законодавства при проведенні електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів.

У постанові Верховного Суду України від 29 листопада 2017 року у справі № 668/5633/14-ц також викладено правовий висновок, що головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому, окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів, повинні бути й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними.

Тобто для визнання судом електронних торгів недійсними необхідним є: наявність підстав для визнання прилюдних торгів недійсними (порушенням правил проведення електронних торгів); встановлення, чи порушується (не визнається чи оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду.

Згідно ч. 1 розділу І Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5, арештоване майно (далі - майно) - рухоме або нерухоме майно боржника (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 Закону України від 02 червня 2016 року № 1404-VIII «Про виконавче провадження»), на яке звернено стягнення і яке підлягає примусовій реалізації.

Відповідно до ст. 331 ЦК України якщо право власності на нерухоме майно відповідно до закону підлягає державній реєстрації, право власності виникає з моменту державної реєстрації.

Згідно п. 2.1 ч. 2 глави 2 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5 при підготовці до посвідчення правочинів про відчуження або заставу нерухомого майна нотаріусом перевіряється відсутність заборони відчуження або арешту майна шляхом безпосереднього доступу до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Частиною 4 розділу ІІ Порядку реалізації арештованого майна визначено, що за відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець).

Згідно ч. 1 розділу Х Порядку реалізації арештованого майна, у разі зупинення вчинення виконавчих дій після завершення електронних торгів переможець має право відмовитись від сплати за придбане на електронних торгах майно. У такому випадку йому повертається гарантійний внесок.

Згідно ч. 2 розділу ХІ Порядку реалізації арештованого майна, підставою для зупинення електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) в цілому або за окремим лотом є: рішення суду щодо зупинення реалізації арештованого майна; зупинення вчинення виконавчих дій у випадках, визначених Законом України «Про виконавче провадження»; відкладення проведення виконавчих дій; наявність технічних підстав, що унеможливлюють роботу Системи, виключно на період відновлення її працездатності. У разі надходження постанови державного виконавця про зупинення вчинення виконавчих дій або постанови про відкладення проведення виконавчих дій Організатор зобов`язаний негайно зупинити електронні торги (торги за фіксованою ціною) та поновити їх при одержанні постанови виконавця про продовження примусового виконання рішення чи закінчення строку відкладення виконавчих дій.

Із системного аналізу наведених вимог закону вбачається, що внаслідок накладення арешту на нерухоме майно боржника, на яке звернуто стягнення, поза межами цього виконавчого провадження, воно набуває правового режиму обмеженого в цивільному обороті, а тому не підлягає примусовій реалізації, відтак електронні торги з продажу такого майна не відповідають вимогам ч. 1 розділу І Порядку реалізації арештованого майна.

Доводи апеляційної скарги Київського відділу державної виконавчої служби м. Харків про відсутність обтяжень на квартиру на момент здійснення спірних торгів відповідно до довідок з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно від 12 грудня 2017 року, спростовуються довідкою з цього ж реєстру від 19 червня 2018 року, згідно якої, арешт на квартиру за адресою АДРЕСА_4 накладений із внесенням відповідного запису 21 травня 2018 року, тобто на момент проведення електронних торгів квартира перебувала під обтяженням.

Перевіряючи доводи апеляційної скарги Київського відділу державної виконавчої служби м. Харків про те, що чинним законодавством України не передбачено здійснення державним виконавцем перевірок наявності чи відсутності покладених на майно боржника арештів у відповідних реєстрах в період перебування цього майна на реалізації, апеляційний суд враховує, що відповідно до ч. ч. 1, 5 ст. 18 Закону України «Про виконавче провадження» виконавець зобов`язаний вживати передбачених цим Законом заходів щодо примусового виконання рішень, неупереджено, ефективно, своєчасно і в повному обсязі вчиняти виконавчі дії. Під час виконання рішень виконавець має право на безпосередній доступ до інформації про боржників, їхнє майно, доходи та кошти, у тому числі конфіденційної, яка міститься в державних базах даних і реєстрах, у тому числі електронних.

Отже, Київський відділ державної виконавчої служби м. Харків, за умови вчасної перевірки в межах своїх повноважень стану наявних обтяжень переданого на реалізацію майна, мав можливість винести постанову про зупинення вчинення виконавчих дій або постанови про відкладення проведення виконавчих дій, на підставі яких відповідно зупиняються електронні торги (ч. 2 розділу ХІ Порядку реалізації арештованого майна), однак усунувся від цього, що призвело до порушення прав позивача, яка позбавлена можливості зареєструвати право власності на придбане майно.

Із цих же підстав відхиляються доводи апеляційної скарги ДП «СЕТАМ», що суд не врахував обставину щодо реєстрації арешту, накладеного Солом`янським районним відділом державної виконавчої служби м. Києва 18 травня 2018 року у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно після передачі квартири на реалізацію.

Не можна погодитися із доводами апеляційної скарги Київського відділу державної виконавчої служби м. Харків про те, що саме дії державного виконавця Солом`янського районного відділу державної виконавчої служби м. Києва Брика Є.О. вчинені із порушенням чинного законодавства та призвели до необізнаності відповідача про накладення арешту, виходячи із наступного.

Згідно п. 14 Інструкції з організації примусового виконання рішень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 02 квітня 2012 року № 512/5, у разі якщо виконавче провадження щодо одного й того самого боржника виявлено в іншому органі державної виконавчої служби, таке виконавче провадження передається на виконання до органу державної виконавчої служби, державним виконавцем якого відкрито перше виконавче провадження.

Разом із тим, як вбачається із Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Реєстру прав власності на нерухоме майно від 19 червня 2018 року, особою, майно/права якої обтяжується постановою Солом`янського районного відділу державної виконавчої служби м. Києва від 18 травня 2018 року, є ОСОБА_10 , тобто особисті дані боржників не співпадають (а. с. 15 том 1).

Судом першої інстанції обґрунтовано прийнято до уваги, що технічні характеристики квартири за адресою АДРЕСА_4 в частині її площі та кількості кімнат, що є істотними умовами договору купівлі-продажу квартири, не відповідають наявному в матеріалах справи плану квартири, свідоцтву про право власності та довідці бюро технічної інвентаризації про показники об`єкту нерухомого майна.

Не можна погодитися із доводами апеляційних скарг, що квартира продавалася за характеристиками, встановленими в Єдиному державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень та наявними правовстановлюючими документами. Відтак, відповідачі вважали, що відповідно до ч. 5 ст. 12 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», ці відомості вважаються достовірними та можуть бути використані у спорі з третьою особою, доки їх не скасовано у порядку, передбаченому цим Законом, однак суд першої інстанції цю норму не застосував.

Дійсно, згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта від 12 грудня 2017 року вбачається, що квартира за адресою АДРЕСА_1 . загальну площу 70,6 кв.м., житлову площу 42 кв.м. та три кімнати (а. с. 114 том 1).

Разом із тим, довідкою бюро технічної інвентаризації від 05 вересня 2018 року № 05/09/18-2958 встановлено іншу фактичну площу та кількість кімнат, підтверджено, що при оформленні правовстановлюючих документів дані технічної інвентаризації не використовувались, а тому доводи апеляційних скарг в цій частині спростовуються доказами, наявними в матеріалах справи та суперечать вимогам ст. 662 ЦК України щодо обов`язку продавця передати покупцеві товар, визначений договором купівлі-продажу.

Апеляційний суд приймає до уваги, що в характеристиках лоту № 271958, яким є квартира за адресою АДРЕСА_1 , зазначено, що доступ до квартири наданий не був.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Характеристиками доказів є їх належність, достовірність, допустимість та достатність. Так, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (ст. ст. 77 - 80 ЦПК України).

Заступником начальника Київського ВДВС м. Харків ГТУЮ у Харківській області складено акт про вчинення кримінального правопорушення (підроблення виконавчого листа) ОСОБА_3 та направлено повідомлення про це до органів поліції.

Судом першої інстанції враховано, що із доказів, наявних в матеріалах справи, вбачається, що кредитор ОСОБА_2 та боржник ОСОБА_3 у виконавчому провадженні № 55354989, відкритому на виконання виконавчого листа, виданого від імені Печерського районного суду м. Києва № 757/19618/15-к від 17 листопада 2016 року про стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 в рахунок відшкодування завданої кримінальним правопорушенням матеріальної шкоди в розмірі 2903897,42 грн., не були учасниками кримінального провадження, оскільки засудженим та потерпілим згідно вироку по справі № 757/19618/15-к є інші особи.

Оскільки дані докази є належними, достовірними та достатніми, відхиляються доводи апеляційної скарги ДП «СЕТАМ», що факт підроблення документів може бути підтверджений лише вироком суду у кримінальному провадженні.

Враховуючи вищевикладене, майно ОСОБА_2 взагалі не підлягало реалізації на електронних торгах в порядку виконавчого провадження за даним виконавчим листом.

Отже, оскільки при проведенні прилюдних торгів було порушено як правила проведення електронних торгів, так і загальні норми ЦК України, внаслідок чого порушено суб`єктивне цивільне право ОСОБА_1 , якою придбано квартиру з іншими технічними характеристиками, яка не підлягала примусовому продажу в порядку виконавчого провадження № 55354989 і не могла відчужуватися внаслідок накладення арешту, що унеможливлює реєстрацію права власності не неї, суд першої інстанції дійшов правильного висновку, із яким погоджується апеляційний суд, про задоволення вимог позивача про визнання недійсними електронних торгів, протоколу проведення електронних торгів, акту державного виконавця про реалізацію нерухомого майна, стягнення сплачених позивачем грошових коштів із відповідачів.

Доводи апеляційної скарги ДП «СЕТАМ», що жодного порушення правил проведення електронних торгів, впливу таких порушень на результат торгів, а також порушення законних прав позивача такими порушеннями у рішенні суду першої інстанції не встановлено, спростовуються доказами, наявними в матеріалах справи, та відхиляються апеляційним судом.

Відповідно до ч. 4 розділу ІІ Порядку реалізації арештованого майна перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства Організатором не здійснюється.

Частиною 2 розділу Х Порядку реалізації арештованого майна передбачено, що у разі набрання законної сили судовим рішенням щодо визнання електронних торгів недійсними гарантійний внесок підлягає поверненню переможцю електронних торгів протягом трьох робочих днів з дня надходження відповідного рішення на адресу Організатора.

Виходячи із наведених вимог закону, оскільки повернення гарантійного внеску у разі визнання електронних торгів недійсними прямо передбачено Порядком реалізації арештованого майна, апеляційний суд відхиляє доводи апеляційної скарги ДП «СЕТАМ», щодо незаконності рішення суду в цій частині.

Не можна також погодитися із доводами апеляційної скарги ДП «СЕТАМ», що дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення електронних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними, враховуючи, що позивач не є стороною виконавчого провадження і позбавлена можливості оскаржувати дії та рішення державного виконавця в порядку ст. 447 ЦПК України.

Доводи апеляційної скарги Київського відділу державної виконавчої служби м. Харків про те, що в позовній заяві зазначені конкретні особи, з вини яких позивач не змогла зареєструвати право власності на об`єкт нерухомого майна - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та державний виконавець Солом`янського районного відділу державної виконавчої служби м. Києва Брика Є.О. - є необґрунтованими, не спростовують висновків суду першої інстанції та відхиляються апеляційним судом.

Оскільки судом першої інстанції обґрунтовано задоволено вимоги позивача про визнання електронних торгів недійсними, обґрунтовано як похідні визнано недійсними і протокол проведення електронних торгів та акт про проведення електронних торгів.

Інші доводи апеляційних скарг не ґрунтуються на доказах та законі і не спростовують висновків суду першої інстанції.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких обставин апеляційний суд приходить до висновку, що рішення суду першої інстанції відповідає обставинам справи, ухвалене з дотриманням норм матеріального і процесуального права і не може бути скасоване з підстав, викладених в апеляційних скаргах.

Керуючись ст. ст. 367, 374, 375, 381, 382, 389 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційні скарги Державного підприємства «СЕТАМ», Київського відділу державної виконавчої служби міста Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області залишити без задоволення.

Рішення Солом?янського районного суду м. Києва від 11 січня 2019 року у залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Повний текст постанови складено 13 червня 2019 року.

Головуючий: Кашперська Т.Ц.

Судді: Фінагеєв В.О.

Яворський М.А.