РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 травня 2019 року м. Харків

Київський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Муратової С.О.,

за участю секретаря судового засідання Кіріяченко В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН : НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ) до Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» (, адреса: 61037, м. Харків, вул. Мефодіївська, 11), третя особа: Комунальне підприємство «Жилкомсервіс» (, адреса: 61052, м. Харків, вул. Конторська, 35) про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданих внаслідок залиття приміщення ,-

встановив :

В поданій до суду 27.11.2018 позовній заяві позивач ОСОБА_1 просить стягнути з КП «Харківські теплові мережі» (далі по тексту КП «ХТМ») на її користь матеріальну шкоду в розмірі 50 895 гр. 22 коп., завдану моральну шкоду в розмірі 10 000 гр. 00 коп., витрати, пов`язані із залученням спеціаліста для проведення оціночних робіт в розмірі 3000,00 грн., судовий збір в розмірі 704 гр. 80 коп.

На обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, зокрема, що вона є власником квартири АДРЕСА_2 .

19.09.2018 приблизно о 00.30 год. на технічному поверсі за адресою: АДРЕСА_3 , відбулася аварія трубопроводу гарячої води, що спричинило залиття водою її квартири.

20.09.2018 комісією було складено відповідний Акт № 320/09/18, під час комісійного обстеження встановлено, що залиття квартири відбулося у зв`язку з розгерметизацією трубопроводу гарячої води на технічному поверсі. Витік гарячої води з прорваної труби було усунено аварійною бригадою КП «Харківські теплові мережі» шляхом перекриття подачі води в підвальному приміщенні будинку.

В результаті залиття було припинено електропостачання, яке було відновлено лише за два тижні.

Залиття спричинило здуття шпалер, плям на шпалерах на стінах та стелі спальні та коридору. Підлогу коридору було суттєво деформовано. Плінтус був суттєво пошкоджений. Квартира потребує повного ремонту.

Після складання необхідного Акту, яким були зафіксовані наслідки залиття, позивач звернувся до суб`єкта оціночної діяльності ТОВ «Аргумент-експерт» в особі оцінювача ОСОБА_2 для визначення розмірів прямого матеріального збитку. Відповідно до наданого експертом звіту про оцінку розміру прямого збитку, такий розмір матеріального збитку, заподіяного власнику квартири за адресою: АДРЕСА_4 , становить 50 895 гр. 22 коп.

Крім того, внаслідок залиття квартири позивач не могла вести нормальне життя, була вимушена перебувати у приміщенні в жахливому стані та з великою вологістю повітря. Що виразилося у душевних стражданнях та негативних емоціях і переживаннях з приводу пошкодження майна та неможливості нормального користування ним, відсутність електропостачання протягом 14 днів спричинила унеможливлення приготування їжі вдома, продукти, які збереглися в холодильнику, були зіпсовані, було порушено звичайний спосіб життя. Було докладено додаткових зусиль для його нормалізації, проведення ремонту та звертання до суду задля відшкодування шкоди. В зв`язку з викладеним, позивач оцінює свої моральні страждання сумою в 10 000 гр. (а.с. 3-9).

До позовної заяви було залучено квитанцію про сплату судового збору в розмірі 704 гр. 80 коп. (а.с. 2).

Протоколом автоматизованого розподілу справи між суддями від 27.11.2018 справу було визначено до розгляду судді цього ж суду ОСОБА_3 (а.с. 1).

Ухвалою судді Київського районного суду м. Харкова Нев`ядомського Д.В. від 12.12.2018 року позовну заяву залишено без руху (а.с. 54).

На виконання ухвали позивачем надано квитанцію про сплату судового збору в розмірі 704 гр. 80 коп. (а.с. 57, 58).

Ухвалою судді Київського районного суду м. Харкова Нев`ядомського Д.В. від 12.12.2018 відкрито провадження за позовною заявою; ухвалено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження; призначено підготовче судове засідання, з повідомленням сторін (а.с. 59).

Представником відповідача КП «ХТМ» 27.03.2019 подано до суду відзив на позовну заяву, в якому він просить відмовити в частині стягнення матеріальної та моральної шкоди з КП «ХТМ». На обґрунтування відзиву, зазначає, зокрема, що рішенням виконкому Харківської міської ради від 20.12.2006 № 1186 КП «ХТМ» визначений виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій у житловому фонді комунальної власності територіальної громади м. Харкова в обсязі укладеного з КП «Жилкомсервіс» договору.

В порядку технічного обслуговування КП «ХТМ» була проведена підготовка житлового будинку АДРЕСА_3 до опалювального сезону 2017-2018, 2018-2019р.р., включаючи промивання і гідравлічне випробування системи централізованого опалення, що підтверджується актом від 19.06.2017, 18.06.2018, які додаються, які з боку КП «Жилкомсервіс» підписано без будь-яких застережень чи зауважень. Залиття квартири АДРЕСА_2 , що належить позивачу, відбулося внаслідок дефекту труби гарячого водопостачання.

19.09.2018 до КП «ХТМ» надійшла аварійна заявка № «15-62» зі скаргою на течію з технічного поверху. Аварійною бригадою течія була локалізована, о 02-00 виконані зварювальні роботи. 25.09.2018 гаряче водопостачання відновлено.

Як вказує балансоутримувач будинку КП «Жилкомсервіс» - відбулася «розгерметизація труби». Однак, представник відповідача КП «ХТМ» зазначає, що при складанні акту залиття КП «ХТМ» не були належним чином повідомлені про дату його складання; у акті не відображена причина «розгерметизації труби», що є найголовнішим фактором підтвердження вини і стягнення завданої шкоди. Вважає, що акт залиття в даному випадку не можна вважати належним доказом залиття.

Проведення поточних і капітальних ремонтів, які передбачають часткову або повну заміну трубопроводів внутрішньо будинкових систем централізованого опалення та гарячого водопостачання, строк експлуатації яких сплив, на КП «ХТМ» жодним з нормативних актів, ні договором з КП «Жилкомсервіс» не покладено.

Зазначає також, що відповідно до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 №76, та зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 25.08.2005 за № 927/11207, строк ефективної експлуатації трубопроводів будинкових при закритих схемах складає 20 років.

Рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 20.12.2006 № 1186, зі змінами, внесеними рішенням від 22.02.2007 № 188, житловий фонд територіальної громади м. Харкова був переданий у господарське відання КП «Жилкомсервіс». Внутрішньо будинкові системи опалення та гарячого водопостачання у відповідності зі ст. 186 ЦК України є приналежністю житлового фонду, тому також перейшли у господарське відання КП «Жилкомсервіс». Господарське відання є речовим правом, тобто різновидом права власності. Тому з моменту передачі житлового фонду в господарське відання КП «Жилкомсервіс» останній є не тільки управителем, а також і балансоутримувачем житлового фонду територіальної громади м. Харкова.

Зазначає, що відповідно до ст. 322 ЦК України, тягар утримання майна покладений на власника, якщо інше не передбачено законом або договором.

Забезпечення проведення капітального і поточного ремонтів відповідно до встановлених стандартів, нормативів, норм та правил відповідно з пунктами 5, 6 ч. 2 ст. 24 та пунктами 1, 7, 8 ч. 2 ст. 25 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» покладено на балансоутримувача та управителя житлового будинку.

01.01.2007 набрав чинності публічний договір про надання житлово-комунальних послуг між КП «Жилкомсервіс» та споживачами (власниками житлових і нежитлових приміщень, які знаходяться на балансі територіальної громади м. Харкова в особі Харківської міської ради.

Договір № 15/1 від 13.02.2012, укладений між КП «Жилкомсервіс» та КП «ХТМ», - це договір про надання послуг, на підставі якого КП «ХТМ» виконує роботи тільки з технічного обслуговування та усунення аварійних ушкоджень (наслідків аварій) на внутрішньо будинкових системах централізованого опалення та гарячого водопостачання, яке згідно підпунктів 3, 9 пункту 15 публічного договору зобов`язалося виконувати КП «Жилкомсервіс» перед споживачами (мешканцями багатоквартирних будинків). Проведення поточних і капітальних ремонтів цих систем, тобто заміна трубопроводів, строк експлуатації яких сплив, без виникнення на них аварій (проривів) зазначеним договором № 15/1 від 13.02.2012 не передбачено. Навпроти, здійснення ремонтів покладено на КП «Жилкомсервіс» на підставі п. 15 публічного договору.

Вважає, що витрати на технічне обслуговування внутрішньо будинкових мереж є складовою тарифів на послуги утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, тому КП «Жилкомсервіс» стягує ці витрати зі споживачів (мешканців багатоквартирних будинків) та як оплату за виконані роботи з технічного обслуговування та усунення аварійних ушкоджень перераховує КП «ХТМ» за договором № 15/1 від 13.02.2012.

На думку відповідача, відповідальність за матеріальну і моральну шкоду по справі, спричинену залиттям квартири внаслідок прориву трубопроводу централізованого опалення, повинно нести КП «Жилкомсервіс» як управитель та балансоутримувач житлового будинку, де відбулося залиття, який своєчасно не здійснив заміну трубопроводу, строк експлуатації якого сплив. Зобов`язання по відшкодування збитків, спричинених внаслідок залиття, несе балансоутримувач КП «Жилкомсервіс» (а.с. 68-73, 74-89).

Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу справи між суддями від 04.03.2019, справу визначено до розгляду судді цього ж суду Муратової С.О. Підстава проведення повторного автоматизованого розподілу судової справи: перебування судді у відпустці по догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку, Відповідно до п.2.3.50 Положень про автоматизовану систему документообігу суду, винятково у разі, коли суддя у передбачених законом випадках не може продовжувати розгляд справи (відповідно до наказу голови Київського районного суду м. Харкова С.Л. Шаренко №02-03/72 «Про надання відпустки по догляду за дитиною судді Нев`ядомському Д.В.) (а.с.90).

Позивачем 26.03.2019 подано до суду відповідь на відзив КП «ХТМ» на позовну заяву. Позивач стосовно належності акту зазначає, що вказаний акт обстеження складено уповноваженими особами КП «ХТС», за формою та за змістом встановленим діючим законодавством України в ньому зафіксовані всі суттєві обставини, які мають значення для справи. Також наводить обґрунтування відносно належності відповідача, вказуючи, що КП «Жилкомсервіс» є неналежним відповідачем по справі, а може бути залученим лише в якості третьої особи, а належним відповідачем має бути саме КП «Харківські теплові мережі». Також звертає увагу суду на існування рішення Київського районного суду м. Харкова по справі № 640/21133/18 н/п 2/640/980/19 від 08.02.2019, в якому суд ухвалив стягнути саме з відповідача КП «ХТМ» на користь позивача матеріальну шкоду, моральну шкоду, витрати на проведення оціночної роботи, судові витрати. Позивачем у даній справі є ОСОБА_4 , що також мешкає в будинку АДРЕСА_3 , а її позов стосується залиття квартири в той самий день, що і її, і з тієї самої причини (а.с. 96-98).

Ухвалою судді Київського районного суду м. Харкова Муратової С.О. від 04.04.2019 закрито підготовче провадження по даній цивільній справі та призначено справу до судового розгляду по суті (а.с. 102).

Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримала в повному обсязі, просила стягнути з відповідача на її користь суму завданих внаслідок залиття квартири матеріальних збитків, моральну шкоду та судові витрати. Крім того, зазначила, що інші співвласники квартири власні вимоги не заявляли.

Представник відповідача КП «ХТМ» в судовому засіданні просив відмовити в задоволенні позову, підтримав позицію, викладену у відзиві на позову, зміст якого наведено вище, зазначав, зокрема, що рішенням виконкому Харківської міської ради від 20.12.2006 № 1186 КП «ХТМ» визначений виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій у житловому фонді комунальної власності територіальної громади м. Харкова в обсязі укладеного з КП «Жилкомсервіс» договору. Залиття квартири АДРЕСА_5 АДРЕСА_3 , що належить позивачу, відбулося, згідно складеного подальшому акту, начебто внаслідок дефекту труби гарячого водопостачання. Однаке, вважає цей акт неналежним доказом, оскільки при складанні акту залиття КП «ХТМ» не були належним чином повідомлені про дату його складання; у акті не відображена причина «розгерметизації труби», що є найголовнішим фактором підтвердження вини і стягнення завданої шкоди.

Зазначав також, що Рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 20.12.2006 № 1186, зі змінами, внесеними рішенням від 22.02.2007 № 188, житловий фонд територіальної громади м. Харкова був переданий у господарське відання КП «Жилкомсервіс». Внутрішньо будинкові системи опалення та гарячого водопостачання у відповідності зі ст. 186 ЦК України є приналежністю житлового фонду, тому також перейшли у господарське відання КП «Жилкомсервіс».З моменту передачі житлового фонду в господарське відання КП «Жилкомсервіс» останній є не тільки управителем, а також і балансоутримувачем житлового фонду територіальної громади м. Харкова. 01.01.2007 набрав чинності публічний договір про надання житлово-комунальних послуг між КП «Жилкомсервіс» та споживачами (власниками житлових і нежитлових приміщень, які знаходяться на балансі територіальної громади м. Харкова в особі Харківської міської ради. Договором № 15/1 від 13.02.2012, укладеним між КП «Жилкомсервіс» та КП «ХТМ», проведення поточних і капітальних ремонтів систем, тобто заміна трубопроводів, строк експлуатації яких сплив, без виникнення на них аварій (проривів) не передбачено. Здійснення ремонтів покладено на КП «Жилкомсервіс» на підставі п. 15 публічного договору. Тому відповідальність за матеріальну і моральну шкоду по справі, спричинену залиттям квартири внаслідок прориву трубопроводу централізованого опалення, повинно нести КП «Жилкомсервіс».

Представник третьої особи КП «Жилкомсервіс» в судове засідання повторно не з`явився, про день, час, місце розгляду справи повідомлений належним чином, клопотання про відкладення розгляду до суду не подавав (а.с. 126, 128).

Суд, вислухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно ч. 1, 2 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Вимогами ч.3 ст. 12, ч.1, 6 ст. 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Суд, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, встановив наступні обставини і відповідні ним правовідносини.

Судом встановлено, що квартира за адресою АДРЕСА_4 , належить на праві спільної власності позивачу ОСОБА_1 , а також ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло від 26.11.1996 реєстраційний номер НОМЕР_2 (а.с. 47).

Від ОСОБА_5 , ОСОБА_8 (дівоче прізвище ОСОБА_9 ), поштою на адресу суду надійшли заяви, згідно яким, кожен з них зазначає, що є співвласником квартири за адресою: АДРЕСА_4 , та просить суд вважати єдиним позивачем по справі ОСОБА_1 , позовні вимоги підтримує, просить задовольнити її позов, власних вимог не заявляє; також залучені копії паспортів заявника, (а.с. 104-118).

Згідно наданих позивачем даних, співвласник квартири ОСОБА_7 , бабуся позивачки, померла ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 119-120).

Вночі 19 вересня 2018 року відбулося залиття вказаної квартири, що підтверджується Актом № 320/09/18 від 20.09.2018, затвердженим начальником дільниці № 14 КП «Жилкомсервіс» ОСОБА_10 , складеним комісією у складі: інженера дільниці № 14 КП «Жилкомсервіс» ОСОБА_11 , майстра дільниці № 14 КП «Жилкомсервіс» ОСОБА_12 , згідно цього Акту, виходом на місце 20.09.2018 по АДРЕСА_6 , встановлено, що в квартирі маються вологі сліди залиття: - коридор: стеля штукатурка , сліди залиття по всій площі, стіни шпалери, сліди залиття по всій площі, підлога паркетна дошка часткове розшарування; - спальня: стеля шпалери, часткове залиття, стіни шпалери, місцями відшарування, здуття смужками. В квартирі на момент обмеження не працює електропостачання. Зі слів мешканців, злиття відбулося вночі 19.09.2018 приблизно о 00.30 год. висновок комісії: залиття відбулося внаслідок розгерметизації трубопроводу гарячої води на технічному поверсі, яке було усунуто аварійною бригадою КП «ХТС» шляхом перекриття подачі гарячої води (а.с. 132).

Позивачем надано до суду Звіт про оцінку розміру прямого (матеріального) збитку, заподіяного власнику квартири за адресою: АДРЕСА_4 , виконаного ТОВ «Аргумент-Експерт», дата оцінки 02.10.2018. Згідно Висновку, розмір прямого збитку (матеріального збитку), заподіяного власнику квартири, за адресою: АДРЕСА_4 , складає 50 895 гр. 22 коп. (п`ятдесят тисяч вісімсот дев`яносто п`ять) гривень 22 копійок (а.с. 133-166).

За виготовлення вказаного Звіту позивачем сплачено 3000,00 гр., що підтверджено квитанцією № 55 від 25.09.2018, згідно договору № 1455-18 від 21.09.2018 на проведення оцінки матеріального збитку (а.с. 131, 44-45).

Правовідносини, що виникають між виробниками, виконавцями, споживачами у процесі створення, надання та споживання житлово-комунальних послуг регулювалися Законом України «Про житлово-комунальні послуги» від 24.06.2004 № 1875-IV (далі Закон від 24.06.2004 № 1875-IV). Вказаний Закон від 24.06.2004 № 1875-IV втратив чинність на підставі Закону № 2189-VIII від 09.11.2017.

01.05.2019 набув чинності Закону України «Про житлово-комунальні послуги» від 09.11.2017 № 2189-VIII (далі Закон від 09.11.2017 № 2189-VIII).

Згідно 1 Розділу VI «Прикінцеві та перехідні положення» Закону від 09.11.2017 № 2189-VIII:

Пункт 1. Цей Закон набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування, та вводиться в дію з 01.05.2019, крім:

статті 1, частини першої статті 2, статей 3-7, 9, 11, 12, частини другої статті 26, статей 27 та 29 (в частині регулювання послуги з управління багатоквартирним будинком), частини другої статті 2, частин третьої та четвертої статті 8, частин другої та третьої статті 10, статті 15, частин першої, третьої та п`ятої статті 16, статті 18, частини п`ятої статті 28, пунктів 2, 3-1, 6, підпункту 1, підпункту "б" підпункту 2, підпунктів 5 та 11 пункту 8 цього розділу, які вводяться в дію через шість місяців з дня набрання чинності цим Законом;

частини третьої статті 11, абзаців першого та другого частини п`ятої статті 18, які вводяться в дію з 1 січня 2019 року.

Пункт 2. Визнати таким, що втратив чинність, Закон України "Про житлово-комунальні послуги" (Відомості Верховної Ради України, 2004 р., № 47, ст. 514 із наступними змінами) з дня введення в дію цього Закону, крім норм, що регулюють надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, управління будинком, спорудою або групою будинків, ремонту приміщень, будинків, споруд, які втрачають чинність через шість місяців з дня набрання чинності цим Законом.

Пункт 3-1. Договори про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, укладені до введення в дію норм цього Закону, що регулюють надання послуг з управління багатоквартирним будинком, зберігають чинність на умовах, визначених такими договорами (у тому числі вивезення побутових відходів за наявності), до дати набрання чинності договорами про надання послуг з управління багатоквартирним будинком, що укладені за правилами, визначеними цим Законом. У разі якщо згідно з такими договорами передбачено більш ранній строк їх припинення, такі договори вважаються продовженими на той самий строк і на тих самих умовах.

Таким чином, при вирішенні цієї справи підлягають застосуванню положення Закону України «Про житлово-комунальні послуги» від 24.06.2004 № 1875-IV (далі Закон від 24.06.2004 № 1875-IV), враховуючи також положення ст. 5 ЦК України щодо дії актів цивільного законодавства у часі.

Відповідно до ч. 2 та ч. 4 ст. 19 Закону від 24.06.2004 № 1875-IV учасниками відносин у сфері житлово-комунальних послуг є: власник, споживач, виконавець, виробник. Особливими учасниками відносин у сфері житлово-комунальних послуг є балансоутримувач та управитель, які залежно від цивільно-правових угод можуть бути споживачем, виконавцем або виробником.

Відповідно до ст. 13 Закону від 24.06.2004 № 1875-IV залежно від функціонального призначення житлово-комунальні послуги поділяються на: 1) комунальні послуги (централізоване постачання холодної та гарячої води, водовідведення, газо - та електропостачання, централізоване опалення, а також вивезення побутових відходів тощо); 2) послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій (прибирання внутрішньо будинкових приміщень та прибудинкової території, санітарно-технічне обслуговування, обслуговування внутрішньо будинкових мереж, утримання ліфтів, освітлення місць загального користування, поточний ремонт, вивезення побутових відходів тощо); 3) послуги з управління будинком, спорудою або групою будинків (балансоутримання, укладання договорів на виконання послуг, контроль виконання умов договору тощо); 4) послуги з ремонту приміщень, будинків, споруд (заміна та підсилення елементів конструкцій та мереж, їх реконструкція, відновлення несучої спроможності несучих елементів конструкцій тощо).

Відповідно до ст. 1 Закону від 24.06.2004 № 1875-IV, балансоутримувач будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд (далі - балансоутримувач) - власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом. Виконавець - суб`єкт господарювання, предметом діяльності якого є надання житлово-комунальної послуги споживачу відповідно до умов договору. Виробник - суб`єкт господарювання, який виробляє або створює житлово-комунальні послуги. Управитель - особа, яка за договором з власником чи балансоутримувачем здійснює управління будинком, спорудою, житловим комплексом або комплексом будинків і споруд (далі - управління будинком) і забезпечує його належну експлуатацію відповідно до закону та умов договору.

Відповідно до підпункту 2, 7 ст. 21 Закону від 24.06.2004 № 1875-IV виконавець зобов`язаний здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень, утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування та ремонт внутрішньо будинкових мереж, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені договором та/або законодавством.

Стаття 29 Закону від 24.06.2004 № 1875-IV визначає, що договір на надання житлово-комунальних послуг у багатоквартирному будинку укладається між власником квартири, орендарем чи квартиронаймачем та балансоутримувачем або уповноваженою ним особою. У разі якщо балансоутримувач не є виконавцем, він укладає договори на надання житлово-комунальних послуг з іншим виконавцем.

Рішенням Харківської міської ради від 26.07.2006 № 69/06 було створено КП «Жилкомсервіс».

Рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 20.12.2006 № 1186 «Про визначення виконавців послуг в житловому фонді міста Харкова» визначено виконавців житлово-комунальних послуг у житловому фонді комунальної власності територіальної громади міста Харкова: з управління будинком, спорудою або групою будинків - КП «Жилкомсервіс», з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій: КП «Харківблагоустрій», КП «Харківські теплові мережі», ДКП «Харківкомуночиствод», КП «ВТП «Вода», КСП «Харківгорліфт» та інші (а.с.79).

Отже, вказаним рішенням, прийнятим органом місцевого самоврядування в межах своєї компетенції, визначено статус КП «Жилкомсервіс» як управителя будинків, а КП «Харківські теплові мережі» - як виконавця послуг з їх утримання.

Частиною 2 ст. 24 Закону від 24.06.2004 № 1875-IV встановлено, що балансоутримувач зобов`язаний укладати договір з власником (співвласниками) на утримання на балансі відповідного майна; утримувати на балансі майно, визначене договором з власником (співвласниками); вести бухгалтерську, статистичну та іншу, передбачену законодавством, звітність відповідно до законодавства; забезпечувати управління майном власними силами або укладати договір з юридичною особою на управління майном; забезпечити умови для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів відповідно до встановлених стандартів, нормативів, норм та правил; забезпечити належну експлуатацію та утримання майна, що перебуває на його балансі.

Відповідно до пункту 5 ч. 2 ст. 24 Закону від 24.06.2004 № 1875-IV балансоутримувач зобов`язаний забезпечити умови для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів відповідно до встановлених стандартів, нормативів, норм та правил, а також забезпечити належну експлуатацію та утримання майна, що передані на його баланс.

Підпунктом 8 п. 2 ст. 25 Закону від 24.06.2004 № 1875-IV встановлено обов`язок управителя забезпечувати здійснення профілактичних, поточних, капітальних та аварійних ремонтів відповідно до встановлених стандартами, нормативами, нормами і правилами вимог щодо строків та регламентів.

Відповідно до положень ст. 25 Закону від 24.06.2004 № 1875-IV , управитель має право, зокрема, укладати договори з виробниками, виконавцями, споживачами в порядку, встановленому законом.

Як встановлено судом, 13.02.2012 між КП «Жилкомсервіс» (управитель) та КП «Харківські теплові мережі» (виконавець) було укладено договір, відповідно до пункту 1.1 якого замовник доручає, а виконавець приймає на себе обов`язок надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій в частині технічного обслуговування внутрішньо будинкових систем центрального опалення та гарячого водопостачання: мережі, арматура на них прилади та обладнання, які розміщені в межах будинку та виконання робіт з усунення аварійних ушкоджень на внутрішньо будинкових системах, управитель зобов`язується прийняти та оплатити КП «Харківські теплові мережі» надані послуги (а.с. 81-86).

Пунктами 2.3.2 та 2.3.5 вказаного договору сторони передбачили, що виконавець зобов`язаний здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень, утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування внутрішньо будинкових систем, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені цим договором.

Крім того, вказаним вище актом від 20.09.2018 встановлено, що залиття квартири позивача мало місце в результаті розгерметизації трубопроводу гарячої води на технічному поверсі. Посилання представника відповідача КП «ХТМ», що вказаний акт є недопустимим та неналежним доказом по справі, оскільки в ньому не зазначені представники КП «ХТМ», суд вважає безпідставними, та такими, що не спростовують факт залиття квартири позивача, та такими, що суперечать матеріалам справи. Сам акт від 20.09.2018 в судовому порядку не оскаржений.

Відповідно до положень статті 11 ЦК України, підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, серед іншого, є завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі, а згідно статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Згідно з пунктом 3 ч. 1 ст.20 Закону від 24.06.2004 № 1875-IV , споживач має право на відшкодування збитків, завданих його майну та/або приміщенню, шкоди, заподіяної його життю чи здоров`ю внаслідок неналежного надання або ненадання житлово-комунальних послуг.

Відповідно до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

Частиною 2 ст. 22 ЦК України передбачено, що збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Загальне положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди визначено у ст. 1166 ЦК України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала; особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини.

У зв`язку з тим, що залиття квартири позивача сталося внаслідок винних дій (протиправної бездіяльності), а саме, неналежного стану внутрішньо будинкових систем централізованого опалення та гарячого водопостачання в спірному будинку, технічне обслуговування якого, як було зазначено вище, покладено на КП «Харківські теплові мережі», суд приходить до висновку, що саме з КП «Харківські теплові мережі» підлягає стягненню на користь позивача сума завданого матеріального збитку, встановленого звітом про оцінку прямого збитку, у розмірі 50895, 22 гр. З цих же підстав підлягають стягненню витрати понесені позивачем в розмірі 3000,00 грн. за складання вказаного звіту.

Розмір заподіяної внаслідок пошкодження належного позивачці майна відповідачем в судовому засіданні не заперечувався.

Суд приходить до висновку про наявність правових підстав до часткового задоволення позовних вимог про стягнення з відповідача КП «ХТМ» на користь позивача ОСОБА_1 про відшкодування моральної шкоди, виходячи з наступного.

Згідно ч. 1 ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

Відповідно до ч. 1, ч. 2, ч. 3, ч. 4, ч. 5 ст. 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї, у зв`язку із знищенням чи пошкодженням майна. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом.

Отже, суд дійшов до висновку про те, що саме КП «Харківські теплові мережі» є організацією, яка здійснює гаряче водопостачання та зобов`язана забезпечувати надійне постачання відповідно до умов договорів і стандартів, тому відшкодування моральної шкоди також покладається на останнього.

Зазначений правовий висновок містяться у постанові колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду Верховного Суду № 61-3280 зпв 18 від 28.03.2018 (638/9832/15-ц) щодо застосування вказаних норм права.

З врахуванням перелічених факторів, виходячи з засад розумності, виваженості та справедливості, суд вважає, що заявлений позивачем розмір відшкодування моральної шкоди в 10 000,00 гривень є значно завищеним. Суд враховує обставини по справі, та вважає , що з виниклим залиттям квартири позивачу були спричинені моральні страждання, стресова ситуація внаслідок цього, позивач об`єктивно була позбавлена можливості в повному обсязі користуватись своєю квартирою, що суттєво погіршило якість її життя, та безумовно змінило її нормальний життєвий ритм. Є очевидним, що позивач мала вживати зусилля для організації свого життя, витрачати час на оформлення відповідних документів, з`являтися до відповідних органів, звертатися за наданням їй юридичної допомоги, звертатися до суду з позовом на захист своїх порушених прав.

Виходячи з принципів розумності та справедливості, з конкретних обставин справи, суд вважає достатнім стягнути з відповідача на користь позивача на відшкодування завданої моральної шкоди 1000 гр. (одну тисячу гривень), вважає таку суму достатньою, в іншій частині відмовляє в задоволенні цієї позовної вимоги.

У відповідності до положень ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Так, позивачем при подачі позову сплачено судовий збір згідно двох квитанцій в сумі 704 гр. 80 коп. (а.с. 2), та 704 гр. 80 коп. (а.с. 58).

Враховуючи положення ст. 141 ЦПК України, Закону України «Про судовий збір», суд стягує з відповідача на користь позивача судовий збір, пропорційно до частини задоволених позовних вимог, в сумі 775 гр.28 коп.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 12, 13, 141, 259, 263-265, 268 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 задовольнити частково.

Стягнути з Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» (, адреса: 61037, м. Харків, вул. Мефодіївська, 11) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН : НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ) матеріальну шкоду в розмірі 50 895 (п`ятдесят тисяч вісімсот дев`яносто п`ять) гривень 22 копійок, моральну шкоду в розмірі 1 000 (одна тисяча) гривень 00 копійок, витрати, пов`язані із залученням спеціаліста для проведення оціночних робіт в розмірі 3000 (три тисячі) гривень 00 копійок, судовий збір в розмірі 775 (сімсот сімдесят п`ять) гривень 28 копійок.

В іншій частині в задоволенні позову ОСОБА_1 відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене).

Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до вимог п.15 Перехідних положень ЦПК України (в ред. з 15.12.2017 року) до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, тобто до або через Київський районний суд м. Харкова до Харківського апеляційного суду.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: https://court.gov.ua/fair/sud2018.

Сторони:

Позивач: ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН : НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ).

Відповідач: Комунальне підприємство «Харківські теплові мережі» (, адреса: 61037, м. Харків, вул. Мефодіївська, 11).

Третя особа: Комунальне підприємство «Жилкомсервіс» (, адреса: 61052, м. Харків, вул. Конторська, 35).

Суддя С.О. Муратова