КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
№ провадження: 06.08/824/420/2019
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 травня 2019 року м. Київ

Суддя Київського апеляційного суду Болотов Є.В., розглянувши заяву Постійно діючого Незалежного третейського суду при Всеукраїнській громадській організації «Ліга юридичного захисту інтересів споживачів» про забезпечення позову,

встановив:

11 травня 2019 року Постійно діючий Незалежний третейський суд при Всеукраїнській громадській організації «Ліга юридичного захисту інтересів споживачів» звернувся із заявою про забезпечення позову.

Заява обґрунтована тим, що на розгляді третейського суду перебуває справа за позовом ТОВ «Інвест Новація» до ТОВ «Ласерта» про стягнення заборгованості за договором поставки.

У поданій заяві третейський суд просить Київський апеляційний суд зобов`язати АТ КБ «ПриватБанк» розкрити банківську таємницю щодо ТОВ «Ласерта», та зобов`язати АТ КБ «ПриватБанк» надати довідку про обсяг та обіг коштів на розрахунковому рахунку ТОВ «Ласерта» НОМЕР_1 за період часу з 30 травня 2018 року по 07 березня 2019 року, із зазначенням контрагентів та призначенням проведених платежів, та інформацію щодо осіб, які були уповноважені підписувати банківські документи за розрахунковими банківськими рахунками за період з 30 травня 2018 року по 07 березня 2019 року.

Перевіривши матеріали справи, вважаю, що заява задоволенню не підлягає.

Відповідно до ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

Згідно ч. 1, ч. 3 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

За заявою сторони у справі, яка передана на розгляд міжнародного комерційного арбітражу, третейського суду, суд може вжити заходів забезпечення позову у порядку та з підстав, встановлених цим Кодексом.

Таким чином, із заявою про забезпечення позову має право звернутись учасник у справі, яка передана на розгляд третейського суду.

Натомість із заявою про забезпечення позову звертається не учасник справи, а безпосередньо третейський суд.

У поданій заяві третейський суд, крім забезпечення позову також просить розкрити банківську таємницю та витребувати документи, що її містять.

За змістом ст. 60 Закону України «Про банки і банківську діяльність» інформація щодо діяльності та фінансового стану клієнта, яка стала відомою банку у процесі обслуговування клієнта та взаємовідносин з ним чи третіми особами при наданні послуг банку, є банківською таємницею.

Банки зобов`язані забезпечити збереження банківської таємниці.

Відповідно до ст. 62 Закону України «Про банки і банківську діяльність» інформація щодо юридичних та фізичних осіб, яка містить банківську таємницю, розкривається банками: 1) на письмовий запит або з письмового дозволу відповідної юридичної чи фізичної особи. Інформація щодо рахунка умовного зберігання (ескроу) та операцій за ним розкривається також на письмовий запит бенефіціара. Інформація про залишок коштів на банківському рахунку, майнові права на кошти на якому є предметом обтяження, операції за ним, обтяження, стосовно яких до банку надійшли повідомлення, у тому числі взяті банком на облік, інші обмеження права розпоряджання рахунком розкривається також на письмовий запит обтяжувача, якщо право обтяжувача на отримання відповідної інформації передбачено правочином, на підставі якого виникає таке обтяження; 2) за рішенням суду; 3) органам прокуратури України, Служби безпеки України, Державному бюро розслідувань, Національної поліції, Національному антикорупційному бюро України, Антимонопольного комітету України - на їх письмову вимогу стосовно операцій за рахунками конкретної юридичної особи або фізичної особи - суб'єкта підприємницької діяльності за конкретний проміжок часу; 4) центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику: а) на його письмову вимогу щодо наявності банківських рахунків; 5) центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванню тероризму, на його запит щодо фінансових операцій, пов'язаних з фінансовими операціями, що стали об'єктом фінансового моніторингу (аналізу) згідно із законодавством щодо запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванню тероризму, а також учасників зазначених операцій; 6) органам державної виконавчої служби, приватним виконавцям на їхню письмову вимогу з питань виконання рішень судів та рішень, що підлягають примусовому виконанню відповідно до Закону України «Про виконавче провадження», стосовно наявності та/або стану рахунків боржника, руху коштів та операцій на рахунках боржника за конкретний проміжок часу, а також про інформацію щодо договорів боржника про зберігання цінностей або надання боржнику в майновий найм (оренду) індивідуального банківського сейфа, що охороняється банком; 7) Національній комісії з цінних паперів та фондового ринку у випадках самостійного подання банком інформації про банк як емітент та адміністративних даних відповідно до законів про цінні папери та фондовий ринок; 8) за рішенням суду Національному агентству з питань запобігання корупції стосовно наявності та стану рахунків, операцій за рахунками конкретної юридичної особи або фізичної особи, фізичної особи - суб`єкта підприємницької діяльності відповідно до Закону України «Про запобігання корупції»; 9) іншим банкам у випадках, передбачених цим Законом та Законом України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення»; 10) центральному органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної фінансової політики, на його письмовий запит під час бюджетного процесу з метою проведення верифікації і перевірки достовірності інформації, поданої фізичними особами для нарахування та отримання соціальних виплат, пільг, субсидій, пенсій, заробітних плат, інших виплат, що здійснюються за рахунок коштів державного та місцевих бюджетів, коштів Пенсійного фонду України та інших фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування, та своєчасного і в повному обсязі їх здійснення, надається інформація щодо відкритих на їхнє ім`я рахунків (поточних, кредитних, депозитних тощо), операцій та залишків за ними. У разі нарахування та отримання соціальних виплат, пільг, субсидій, призначених на сім`ю або домогосподарство, інформація надається щодо кожного з членів сім`ї або домогосподарства; 10) Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, на його письмову вимогу у зв`язку із здійсненням ним виявлення та розшуку активів, на які може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, - щодо наявності та стану рахунків, операцій за рахунками конкретної юридичної або фізичної особи, фізичної особи - суб`єкта підприємницької діяльності.

Так, Порядок розгляду судом справ про розкриття банківської інформації, яка містить банківську таємницю, щодо юридичних та фізичних осіб визначений Главою 12 ЦПК України.

Відповідно до ст. 347 ЦПК України заява про розкриття банком інформації, яка містить банківську таємницю, щодо юридичної або фізичної особи у випадках, встановлених законом, подається до суду за місцезнаходженням банку, що обслуговує таку юридичну або фізичну особу.

Таким чином, виходячи із вищенаведених вимог закону, апеляційні суди не уповноважені розглядати заяви про розкриття інформації, яка містить банківську таємницю, щодо юридичної або фізичної особи, оскільки розгляд таких заяв відноситься до компетенції районних суддів, за місцезнаходженням банку, що обслуговує таку юридичну або фізичну особу.

Керуючись ст. ст. 84, 149, 150, 153, 347 Цивільного процесуального кодексу України, ст. ст. 60, 62 Закону України «Про банки і банківську діяльність», суддя,-

ухвалив:

У задоволенні заяви Постійно діючого Незалежного третейського суду при Всеукраїнській громадській організації «Ліга юридичного захисту інтересів споживачів» про забезпечення позову відмовити.

Ухваланабирає законної сили з дня її прийняття, та може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня виготовлення повного судового рішення.

Повний текст ухвали виготовлено 13 травня 2019 року.

Суддя Є.В. Болотов