Справа № 274/3720/18
Провадження № 2/0274/607/19
Рішення

Іменем України

13.06.2019 року Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області в складі: головуючого -судді Вдовиченко Т.М., з участю секретаря судового засідання Рудич М.О., розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі суду м. Бердичева Житомирської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Половецької сільської ради Бердичівського району Житомирської області, Осиківської сільської ради Бердичівського району Житомирської області, третя особа - ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

В с т а н о в и в :

В липні 2018 року ОСОБА_1 звернулася до суду із зазначеним позовом, згідно якого просить суд визначити їй додатковий строк, тривалістю один місяць для подання заяви до Бердичівської державної нотаріальної контори про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті її брата - ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Свої позовні вимоги обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її брат ОСОБА_3 після його смерті залишилося спадкове майно - земельна ділянка, розташована на території Половецької сільської ради, площею 3,0531 га. Дана обставина зумовила її звернутися до Бердичівської державної нотаріальної контори із заявою щодо прийняття спадщини. Проте постановою державного нотаріуса від 24.11.2017 року їй було відмовлено у видачі свідоцтва на спадкове майно у зв"язку із пропуском строку для прийняття спадщини. Як зазначає позивачка, встановлений законом термін для вступу у спадщину нею було пропущено з тих підстав, що вона не знала про наявність в померлого спадкового майна, а саме : земельної ділянки - паю. Лише в листопаді 2017 року до неї в телефонному режимі звернулися представники фермерського господарства, яке орендує земельні ділянки в с. Половецькому Бердичівського району та запитали чи вона не успадкувала право власності на вказану земельні ділянку.

Позивачка в судове засідання не з"явилася, представником позивачки надано письмову заяву про розгляд справи без його участі, зазначено, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить їх задовольнити.

Від представника Половецької сільської ради Бердичівського району Житомирської області надійшло письмове клопотання , згідно якого вони просять провести судове засідання за відсутності їхнього представника, не заперечують проти задоволення позовних вимог ( а.с.80).

Від представника Осиківської сільської ради Бердичівського району Житомирської області також надійшло письмове клопотання, згідно якого вони просять провести судове засідання за відсутності їхнього представника, не заперечують проти задоволення позовних вимог ( а.с. 66).

Третя особа ОСОБА_2 також надала письмову заявою, згідно якої вказала, що на даний час вона не бажає отримувати спадщину після смерті ОСОБА_3 , та не заперечує проти задоволення позовних вимог ОСОБА_1

Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України слідує, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України , у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Як передбачено ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання позову відповідачем суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Судом встановлено, що ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Бердичеві Житомирської області ( а.с.10).

Відповідно до копії свідоцтва про народження ОСОБА_3 народився ІНФОРМАЦІЯ_2 на хуторі Дубова Катеринівської с/р Бердичівського району Житомирської області, його батьками записані ОСОБА_4 та ОСОБА_5 ( а.с.14).

Згідно копії свідоцтва про народження позивачки, її дівоче прізвище " ОСОБА_1 " , народилася вона ІНФОРМАЦІЯ_3 на хуторі Дубова Катеринівської сільської ради Бердичівського району Житомирської області, її батьками записано ОСОБА_4 та ОСОБА_5 ( а.с.12).

Як вбачається з копії свідоцтва про одруження, 01.02.1997 року ОСОБА_7 та ОСОБА_1 зареєстрували шлюб в Осиківській сільській раді Бердичівського району Житомирської області ( а.с.13).

Як вбачається з копії постанови державного нотаріуса Бердичівської державної нотаріальної контори від 24.11.2017 року , відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на земельну ділянку № 83 площею 3,0531 га, розташовану на території Половецької сільської ради Бердичівського району Житомирської області, передану для ведення товарного сільськогосподарського підприємства , що належала ОСОБА_5 , матері спадкодавця, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , спадкоємцем якої був її син - ОСОБА_3 , який прийняв спадщину, але не оформив своїх спадкових прав в зв"язку з пропущеним строком для прийняття спадщини ( а.с. 9).

Відповідно до довідки, виданої виконкомом Осиківської сільської ради 13.07.2018 року, ОСОБА_3 проживав і був зареєстрований до дні смерті за адресою : АДРЕСА_1 ( а.с. 11).

Відповідно до положень ст.ст. 55, 124 Конституції України, ст. 16 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) та ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) кожна особа має право звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців) (ст. 1216 Цивільного кодексу України - далі - ЦК України).

Право на спадкування виникає в день відкриття спадщини (ч. 3 ст. 1223 ЦК України). Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (ч.ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України).

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК України). Спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця й народжені живими після відкриття спадщини (ст. 1222 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України).

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її (ч. 1 ст. 1272 ЦК України).

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ч. 3 ст. 1272 ЦК України).

З огляду на наведене, дослідивши поважність причин пропуску позивачкою строку для прийняття спадщини, суд дійшов висновку, що наведені нею причини є поважними, у зв`язку з чим, на переконання суду, заявлені позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що мають бути задоволені.

Керуючись ст.ст. 12,13,76-83, 141, 247,259,263-265,268,272,354 ЦПК України, ст.ст. 3, 1216, 1217, 1220, 1222, 1223, 1269, 1270, 1272 ЦК України суд -

В и р і ш и в :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Половецької сільської ради Бердичівського району Житомирської області, Осиківської сільської ради Бердичівського району Житомирської області , третя особа - ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк тривалістю один місяць, після набрання законної сили рішенням суду, для подання до Бердичівської державної нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складання , має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно п.п.15.5 п. 15 Перехідних положень ЦПК України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги можуть також подаватися учасниками справи до або через відповідні суди.

Головуючий : Т.М. Вдовиченко