Яготинський районний суд Київської області
Справа № 382/78/19
РІШЕННЯ

Іменем України

(Заочне)

04 червня 2019 року Яготинський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Кисіль О.А.

при секретарі Твердохліб Г.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Яготин Київської області справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості та пені по виплаті аліментів на утримання дружини,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду із позовом до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості та пені по виплаті аліментів на утримання дружини.

Позовні вимоги мотивовані тим, що 29.12.2015 року сторони уклали шлюб, який був зареєстрований у відділі державної реєстрації актів цивільного стану Яготинського районного управління юстиції у Київській області, актовий запис № 229. Від подружнього життя сторони мають доньку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Шлюб між сторонами було розірвано згідно рішення Яготинського районного суду Київської області від 10.10.2018 року. Рішенням Яготинського районного суду Київської області від 18.09.2018 року задоволено позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання дружини; стягнуто із ОСОБА_2 аліменти на особисте утримання ОСОБА_1 у розмірі 1/6 частини з усіх видів заробітку (доходу), щомісячно, починаючи з 02 липня 2018 року і до досягнення донькою ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , трьохрічного віку. Починаючи з листопада 2018 року відповідач частково проводив оплату нарахованих аліментів. За період з 02 липня 2018 року по грудень 2018 року заборгованість по аліментах складає 9 189,56 грн. з урахуванням стягнених у добровільному порядку сум відповідачем. Посилаючись на викладене, позивачка просила суд стягнути з ОСОБА_2 на її користь заборгованість по виплаті аліментів на особисте утримання дружини у розмірі 9 189,56 грн. та стягнути з ОСОБА_2 на її користь пеню за прострочення сплати аліментів на особисте утримання дружини у розмірі 2 873,73 грн..

Позивач в судовому засіданні позовні вимог підтримала та просила задовольнити, просила судові витрати покласти на відповідача оскільки вона перебуває у декретній відпустці і немає доходів.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про поважні причини неявки в судове засідання суд не повідомив.

Суд, відповідно до ст. 223, 280 ЦПК України вважає за можливе розглянути справу на підставі наявних у ній матеріалів за відсутності ОСОБА_2 , оскільки неявка відповідача не перешкоджає постановленню заочного рішення, проти чого не заперечувала позивачка.

Перевіривши матеріали справи, заслухавши пояснення позивачки, дослідивши докази, суд вважає, що позов підлягає до задоволення.

Так, в судовому засіданні встановлено, що з 29.12.2015 року до 10.10.2018 року сторони перебували у зареєстрованому шлюбі. Від шлюбу сторони мають доньку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . (а.с. 3-4).

Рішенням Яготинського районного суду Київської області від 18.09.2018 року задоволено позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання дружини; стягнуто із ОСОБА_2 аліменти на особисте утримання ОСОБА_1 у розмірі 1/6 частини з усіх видів заробітку (доходу), щомісячно, починаючи з 02 липня 2018 року і до досягнення донькою ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , трьохрічного віку. (а.с. 5).

Постановою головного державного виконавця Яготинського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Києвській області у виконавчому провадженні № 57327810, на підставі виконавчого листом № 382/1099/18, виданого Яготинським районним судом Київської області 18.09.2018 року було відкрито виконавче провадження та зобов`язано ОСОБА_2 . подати декларацію про доходи та майно і попереджено боржника про відповідальність за неподання такої декларації або внесення в неї завідомо неправдивих відомостей. (а.с. 6-7).

У зв`язку з несплатою аліментів, відповідно до розрахунку заборгованості по аліментах Яготинського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Києвській області станом на 31.12.2018 року за відповідачем обраховується заборгованість по аліментах у розмірі 9 420,56 грн.. (а.с. 8, 21-26).

Відповідно до розрахунку, наданого позивачкою, розмір пені за період з 02.07.2018 року по грудень 2018 року становить 2 873,73 грн.. (а.с. 2).

Відповідно до вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені у судовому засіданні.

Згідно із статтями 12, 13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів.

Відповідно до вимог статей 76-79 ЦПК України доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір. Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (Серявін та інші проти України, № 4909/04 від 10 лютого 2010 року).

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, змістом яких є не допустити судовий процес у безладний рух.

В силу ч. 2, ч. 4 ст. 84 СК України дружина, з якою проживає дитина, має право на утримання від чоловіка - батька дитини до досягнення дитиною трьох років. Право на утримання вагітна дружина, а також дружина, з якою проживає дитина, має незалежно від того, чи вона працює, та незалежно від її матеріального становища, за умови, що чоловік може надавати матеріальну допомогу.

Відповідно до ч. 1 ст. 196 СК України, при виникненні заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення.

Розмір заборгованості зі сплати аліментів визначається державним виконавцем за місцем виконання рішення суду у порядку встановленому Сімейним кодексом України.

Державний виконавець обчислює розмір заборгованості зі сплати аліментів, складає відповідний розрахунок та повідомляє про нього стягувачу і боржнику.

За змістом статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Виходячи з аналізу норм глави 49 ЦК України неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки.

Отже, з урахуванням правої природи неустойки, яка є дієвим стимулом належного виконання обов`язку та виходячи з того, що аліменти призначаються та виплачуються (стягуються) щомісячно, за змістом статті 196 СК України пеня нараховується на суму заборгованості за той місяць, в якому не проводилось стягнення аліментів.

При цьому сума заборгованості за аліментами за попередні місяці не додається до заборгованості за наступні місяці, а кількість днів прострочення обчислюється виходячи з того місяця, в якому аліменти не сплачувались.

Правило про стягнення неустойки (пені) в розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів враховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення.

З огляду на те, що аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов`язку буде різним, а отже, кількість днів прострочення сплати аліментів за кожен місяць також буде різною.

Тобто неустойка (пеня) за один місяць рахується так: заборгованість за аліментами за місяць помножена на 1 % пені і помножена на кількість днів місяця, в якому виникла заборгованість. Загальна сума неустойки (пені) визначається шляхом додавання нарахованої пені за кожен із прострочених платежів (за кожен місяць).

Такої позиції дотримується Верховний Суд України у правовому висновку, прийнятому у Постанові ВСУ від 01.07.2015 року по справі 6-94цс15.

Враховуючи вище викладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі, з відповідача на користь позивачки підлягає стягненню заборгованість зі сплати аліментів в сумі 9189,56 грн., а також на користь позивачки з відповідача підлягає стягненню неустойка від суми несплачених аліментів в розмірі 2873,73 грн.

В порядку, визначеному ст. 141 ЦПК України, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача судовий збір на користь держави в сумі 640 грн. 00 коп.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 12, 13, 76-79, 141, 223, 258-259, 263-265, 268, 272, 280-283, 354 ЦПК України, ст. ст. 7, 79, 84, 196 СК України, ст. ст. 549-551 ЦК України, Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод, суд

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості та пені по виплаті аліментів на утримання дружини, задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 заборгованість по сплаті аліментів на утримання дружини в розмірі 9189 (дев`ять тисяч сто вісімдесят дев`ять) гривень 56 (п`ятдесят шість) копійок, а також пеню за прострочення сплати аліментів на утримання дружини в розмірі 2873 (дві тисячі вісмсот сімдесят три) гривні 73 (сімдесят три) копійки.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави 768 (сімсот шістдесят вісім) гривень 40 (сорок) копійки судового збору.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, котра може бути подана протягом 30 днів з дня отримання його копії. Учасник справи якому повне заочне рішення не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений у разі пропуску з інших поважних причин.

Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подачі через Яготинський районний суд апеляційної скарги протягом 30 днів з дня проголошення повного рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, після проголошення повного рішення 13 червня 2019 року, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Кисіль О.А.