Ухвала

10 січня 2019 року

м. Київ

справа № 761/43601/16-ц

провадження № 61-27892св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:

Лесько А. О. (суддя-доповідач), Мартєва С. Ю., Штелик С. П.,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження справу за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5, ОСОБА_6, приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Халявки Наталії Миколаївни про визнання договору купівлі-продажу недійсним, витребування майна, скасування державної реєстрації прав на нерухоме майно, за касаційною скаргою ОСОБА_6 на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 19 липня 2017 року та рішення Апеляційного суду міста Києва від 20 вересня 2017 року,

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2016 року ОСОБА_4 звернувся до суду із вказаним позовом.

Позивна заява мотивована тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 року померла його рідна сестра, ОСОБА_8, яка була власником квартири АДРЕСА_1

У встановлений законом 6-місячний строк він звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.

ОСОБА_9, скориставшись підробленими документами, 09 серпня 2013 року звернувся до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Мельниченко І. О. і отримав свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів, видане за реєстровим № 2211, яке було зареєстроване в державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 09 серпня 2013 року. Наступного дня, 10 серпня 2013 року між ОСОБА_11 та ОСОБА_5 був укладений договір купівлі-продажу спірної квартири. Договір був посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Пашкевич Л. Г. і зареєстрований в реєстрі за № 660.

При оформленні договору, відомості щодо ОСОБА_5 як власника, нотаріусом були внесені до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно. Зазначено, що реєстраційний номер об'єкту нерухомого майна 00, номер запису про право власності: 2071641.

Проте, він є єдиним спадкоємцем, а оформлення квартири було здійснено за підробленими документами.

Рішенням Шевченківського районного суду міста Києва від 26 лютого 2014 року було задоволено його позовні вимоги до ОСОБА_5 про витребування з чужого незаконного володіння ОСОБА_5 квартири АДРЕСА_2; за ним в порядку спадкування визнано право власності на зазначену квартиру. У позові ОСОБА_5 до нього про визнання права вланості на майно та усунення перешкод у користуванні відмовлено.

Рішенням Апеляційного суду міста Києва від 08 грудня 2014 року апеляційну скаргу ОСОБА_5 задоволено частково Рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 26 лютого 2014 року про визнання за ним права власності на спірну квартиру в порядку спадкування скасовано та у задоволенні цих позовних вимог відмовлено. У решті рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 26 лютого 2014 року залишено без змін.

Судом роз'яснено, що він має право отримати квартиру у власність у звичайному порядку, як спадкоємець після смерті ОСОБА_13

Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 20 травня 2015 року касаційну скаргу ОСОБА_5 відхилено.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 21 січня 2015 року скасовані заходи забезпечення позову вжиті ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 17 жовтня 2013 року про накладення арешту на квартиру АДРЕСА_2.

В зв'язку з необхідністю внесення в державний реєстр речових прав на нерухоме майно та скасування записів про ОСОБА_5 та ОСОБА_9 як власників майна, він звернувся до суду з позовом про скасування зазначеної реєстрації.

Рішенням Голосіївського районного суду міста Києва від 19 вересня 2016 року було задоволені його позовні вимоги щодо скасування державної реєстрації прав на нерухоме майно - квартиру АДРЕСА_3, як за ОСОБА_9 так і за ОСОБА_5

Після того, як рішення суду набрало законної сили з'ясувалося, що 23 серпня 2016 року ОСОБА_5, завідомо знаючи, що квартира АДРЕСА_1 рішенням Шевченківського районного суду міста витребувана з її незаконного водіння продала зазначену квартиру гр. ОСОБА_6 Договір купівлі-продажу квартири був посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Халявкою Н. М.

Посилаючись на вказані обставини позивач просив:

визнати недійсним договір купівлі продажу квартири АДРЕСА_2, укладений між ОСОБА_5 та ОСОБА_6, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ХалявкоюН. М., зареєстрований в Державному реєстрі прав на нерухоме майно за № 00;

витребувати квартиру АДРЕСА_2 з чужого незаконного володіння гр. ОСОБА_6;

скасувати державну реєстрацію прав ОСОБА_6, реєстраційний номер картки платника податків за даними Державного реєстру фізичних осіб платників податків НОМЕР_1, на квартиру АДРЕСА_2, реєстраційний номер об'єкту нерухомого майна -00;

скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер 31062521 від 23 серпня 2016 року запис про право власності № 16040703 та внести відомості до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно;

стягнути з ОСОБА_5, ОСОБА_6 на його користь судовий збір в сумі 1551,20 грн.

Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 19 липня 2017 року позов задоволено частково.

Визнано недійсним договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_2, укладений між гр. ОСОБА_5 та ОСОБА_6, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Халявкою Н. М., зареєстрований у Державному реєстрі прав на нерухоме майно за № 00.

Витребувано квартиру АДРЕСА_2, загальною площею 42,4 кв. м, житловою площею 28,0 кв. м з чужого незаконного володіння гр. ОСОБА_6

Стягнуто з ОСОБА_5, ОСОБА_6 на користь ОСОБА_4 судовий збір 1 551,20 грн.

Відмовлено у задоволенні решти позовних вимог ОСОБА_4 про зобов'язання третьої особи - приватного нотаріусу Київського міського нотаріального округу Халявки Н. М. скасувати державну реєстрацію прав ОСОБА_6, реєстраційний номер картки платника податків за даними Державного реєстру фізичних осіб платників податків НОМЕР_1, на квартиру АДРЕСА_2, реєстраційний номер об'єкту нерухомого майна - 00, скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер 31062521 від 23 серпня 2016 року запис про право власності № 16040703 та внести відомості до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно;

Рішенням Апеляційного суду міста Києва від 20 вересня 2017 року рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 19 липня 2017 року в частині відмови в задоволенні позовних вимог ОСОБА_4 про зобов'язання приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Халявки Н. М. скасувати державну реєстрацію прав ОСОБА_6 на квартиру, скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень та внести відомості до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно скасовано та ухвалено в цій частині нове рішення.

Скасовано державну реєстрацію прав ОСОБА_6 на квартиру АДРЕСА_2, реєстраційний номер об'єкту нерухомого майна - 00, рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер 31062521 від 23 серпня 2016 року, запис про право власності № 16040703.

В іншій частині рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 19 липня 2017 року залишено без змін.

У вересні 2017 року ОСОБА_6 звернулася до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ із касаційною скаргою, в якій посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального та процесуального права, просила скасувати судові рішення першої та апеляційної інстанцій, та ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позову.

Відповідно до підпункту 1 пункту 4 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України у редакції Закону України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» (далі - ЦПК України) касаційні скарги (подання) на судові рішення у цивільних справах, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, передаються до Касаційного цивільного суду та розглядаються спочатку за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки матеріалів справи.

Згідно з частиною першою статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи із урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Згідно з частиною першою статті 7 ЦПК України розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Такий випадок передбачено у частині тринадцятій статті 7 ЦПК України, згідно з якою розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Оскільки колегією суддів не приймалось рішення про виклик учасників справи для надання пояснень у справі, то справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні), а копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому частиною п'ятою статті 272 ЦПК України.

Ураховуючи, що згідно з частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, колегія суддів інформує учасників справи про те, що зазначена інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України.

Відповідно до частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, з урахуванням категорії і складності справи, справу розглянути колегією у складі п'яти суддів.

Керуючись частиною тринадцятою статті 7, частиною одинадцятою статті 34, частиною першою статті 401, частиною першою статті 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Справу за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5, ОСОБА_6, приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Халявки НаталіїМиколаївни про визнання договору купівлі-продажу недійсним, витребування майна, скасування державної реєстрації прав на нерухоме майно, призначити до розгляду в складі колегії з п'яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами.

Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному веб-порталі судової влади України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді А. О. Лесько

С. Ю. Мартєв

С. П.Штелик