Справа № 357/2553/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"13" травня 2019 р. cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Кошель Б. І. , розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до державного нотаріуса Другої Білоцерківської міської державної нотаріальної контори Київської області Мельничук Марини Володимирівни, третя особа: ОСОБА_2 про скасування постанови та зобов`язання відповідача видати свідоцтво про право на спадщину за законом,-

В С ТА Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з вказаним цивільним позовом, в якому просить скасувати постанову державного нотаріуса Другої Білоцерківської міської державної нотаріальної контори Київської області Мельничук Марини Володимирівни та зобов`язати його видати свідоцтво про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_3 на все належне їй майно на користь ОСОБА_2 .

Позовна заява не відповідає вимогам ст.ст.175 ЦПК України, в зв`язку з чим підлягала залишенню без руху з наступних підстав.

Зокрема, відповідно до Зокрема, відповідно до п. 2, 3, 5, 7, 8, 10 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити:

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Відповідно до п.4 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

У заявлених позовних вимогах ОСОБА_1 просить суд видати свідоцтво про право на спадщину за заповітом на ім`я третьої особи ОСОБА_2 , оскільки із змістом заповіту ОСОБА_3 він не погоджується.

За змістом ч.1,2 ст.12 ЦК України, особа здійснює свої цивільні права вільно, на власний розсуд. Нездійснення особою своїх цивільних прав не є підставою для їх припинення, крім випадків, встановлених законом.

Враховуючи викладене, вимога видати свідоцтво про право на спадщину за заповітом на ім`я третьої особи не узгоджується з засадами цивільного законодавства, оскільки позивач позбавлений можливості користуватись цивільними правами третьої особи ОСОБА_2 .

За змістом п.3,4 ч.5 ст.12 ЦПК України, суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

В даному випадку, суд вважає за необхідне запропонувати позивачу розглянути можливість скористатись своїм правом на звернення до суду із позовом про оскарження заповіту, що передбачено у ст. ст.1257 ЦК України.

З позовної заяви не можливо встановити чи проводились позивачем заходи досудового врегулювання спору, про що має бути зазначено в позовній заяві, як того вимагає п.6 ч.3 ст.175 ЦПК України.

Суд звертає увагу позивача, що відповідно до ч.2 ст.83 ЦПК України, позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

За приписами п.8 ч.3 ст.175 ЦПК України, заява повинна містити перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Позивач додає до позовної заяви копії письмових доказів, однак ним не підтверджено відповідність копій письмових доказів оригіналу, які знаходяться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення, чим не дотримано вимог ч.5 ст.95 ЦПК України.

Всупереч вище зазначеному, позовна заява не відповідає за формою вище зазначеним нормам цивільно-процесуального законодавства.

Враховуючи виявлені недоліки, ухвалою суду від 15.03.2019 року зазначену позовну заяву залишено без руху з наданням позивачу строку для усунення зазначених в ухвалі недоліків.

Копію названої ухвали суду позивачу було направлено за вказаною ним в позовній заяві адресою, проте, поштове відправлення повернулось 11.04.2019 року з врученням позивачу особисто, про що свідчить його підпис в рекомендованому повідомленні.

Відповідно до ч.1 ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено право кожного на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Так, у даній справі саме ОСОБА_4 В.Ф ОСОБА_5 , є позивачем, проте, ним не вжито заходи спрямовані на те, щоб дізнатися про стан відомого їй судового провадження, у зв`язку з чим зазначені в ухвалі суду від 15.03.2019 року недоліки позовної заяви у встановлені ухвалою строки не усунуто.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначенні статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Отже, оскільки позивач не усунув недоліки позовної заяви, суд вважає за необхідне подану позовну заяву повернути позивачу та роз`яснити, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позовної заяви.

На підставі викладеного, керуючись ст. 185 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до державного нотаріуса Другої Білоцерківської міської державної нотаріальної контори Київської області Мельничук Марини Володимирівни, третя особа: ОСОБА_2 про скасування постанови та зобов`язання відповідача видати свідоцтво про право на спадщину за законом - повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позовної заяви.

Ухвала може бути оскаржена.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СуддяБ. І. Кошель