Справа № 639/1175/19
Провадження № 2/643/2974/19
20.06.2019 року Московський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого - судді Довготько Т.М.
за участю секретаря судового засідання Тугайбей В.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові в порядку спрощеного провадження з повідомленням сторін цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «ПЗУ Україна» до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття нежитлового приміщення,
Ухвалою Жовтневого районного суду м.Харкова від 01.03.2019року, матеріали цивільної справи за позовом Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «ПЗУ Україна» до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття нежитлового приміщення передано за підсудністю до Московського районного суду м.Харкова.
Ухвалою Московського районного суду м.харкова від 29.03.2019року у справі відкрито провадження і справа призначена до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.
Представник позивача в судове засідання не з`явився, надав суду заяву, в якій просить позов задовольнити, розглянути справу за його відсутності. Не заперечував проти заочного розгляду справи.
Відповідач, в судове засідання не з`явилася, про час і місце судового розгляду повідомлялася у встановлений законом порядок, про причини неявки в судове засідання не повідомила. Відзив на позов не надіслала.
Зі згоди представника позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи.
Дослідивши матеріали справи, зібрані у справі докази, суд приходить до наступного.
Перевіряючи обставини справи, судом встановлено, що ОСОБА_2 є власником нежитлових приміщень 1-го поверху №2-2-:-2-4, І, загальною площею 35,4 кв.м., в літер «А-9», що знаходяться в м. Харкові, Салтівське Шосе АДРЕСА_1 , що підтверджується копією договору купівлі-продажу нежитлових приміщень від 24.06.2008року, витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно /а.с.58-61, 62-63, 6471/.
Між ПрАТ «СК «ПЗУ Україна» та ОСОБА_2 було укладено договір добровільного страхування майна №252.994036065.2024, предметом страхування якого є майнові інтереси, пов`язані з володінням, користуванням і розпорядженням Застрахованого майна, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . АДРЕСА_2 -:2-4, 1, загальною площею 35,4 кв.м. Строк дії договору з 30.10.2014року по 29.10.2015року /а.с.46-57/.
26.08.2015 року в зазначеному нежитловому приміщенні сталося залиття.
28.08.2015року комісією у складі начальника дільниці №33 КП «Жилкомсервіс», інженера дільниці №33, слюсарів-сантехніків КП «Харківводоканал» було проведено технічне обстеження нежитлового приміщення (магазин «Берлін» за адресою: Салтівське Шосе, 141 на предмет виявлення та фіксування пошкоджень, які спричинені залиттям та причини залиття в цілому. Комісією встановлено сліди залиття на стінах по всьому периметру на рівні орієнтовно 2,5 м. х 1,5 м.; на стелі на площі орієнтовано 2,5 м. х 0,5 м., також наявні краплі, які стікають у ємність, яку розташовано на підлозі. При огляді квартири №6, що розташована вище встановлено, що на момент огляду комісією жильців у квартирі немає. Причину залиття встановити не виявилось можливим. Жильцям залишено вимогу про необхідність в найкоротші строки надати доступ до квартири співробітникам комунальних підприємств, для встановлення дефекту що викликало залиття. З метою недопущення подальшого залиття приміщення торгової зали співробітниками КП «ХТМ» та КП «Харківводоканал» в технічному приміщенні було перекрито трубопроводи холодного та гарячого водопостачання. 28.08.2015р. жильцям квартири №6 було вручено повторну вимогу про необхідність надання доступу до квартири для обстеження комісією та встановлення причини залиття. Дата обстеження призначена на 31.08.2015р. /а.с.77-78/.
31.08.2015року спеціалістом ПрАТ «СК «ПЗУ Україна» було укладено Акт огляду місця події, яким було зафіксовано пошкодження, завдані залиттям, та зазначено причину залиття: прорив трубів між першим та другим поверхом /а.с.79-80/.
Відповідно до повідомлення КП «Жилкомсервіс» від 03.11.2016року, за адресою АДРЕСА_4 зареєстрована власник ОСОБА_1 з 22.08.2001року по наступний час /а.с.88/.
Відповідно до п.1.6. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства №76 від 17 травня 2005 року (далі - Правила), повноваження органів виконавчої влади та органів місцевого самоврядування у сфері житлово-комунальних послуг; регулювання відносин у сфері житлово-комунальних послуг; порядок доступу до житла та іншого володіння для ліквідації аварій, проведення оглядів технічного стану, перевірки показів засобів обліку; права та обов`язки споживачів, виконавців, виробників; оформлення претензій споживачів до виконавців; порядок укладання договорів у сфері житлово-комунальних послуг визначаються згідно із Законом України «Про житлово-комунальні послуги».
Відповідно до п.2.3.6. Правил у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт (додаток 4). Відповідно до додатку 4 до п.2.3.6 Правил акт про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) складається комісією у складі: головного інженера виконавця послуг, голови комісії, майстра технічної дільниці, майстра ремонтної дільниці, слюсаря-сантехніка (слюсаря-електрика), представників організації, яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення та гарячого водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету; в якому описується, що трапилось і які наслідки (що залито, які обсяги робіт, які ушкодження, які речі ушкоджено; з зазначенням причини залиття, аварії, що трапилась на системі ЦО, ГВС, (чітко зазначити причини, а саме несанкціоноване втручання мешканців кв. у роботу системи); акт повинен містити висновки і рекомендації комісії (надаються висновки про те, що необхідно зробити, хто заподіяв шкоду та ін.); члени комісії повинні підписати акт та з актом повинні бути ознайомлені мешканці квартир, які його також підписують.
При цьому, суд звертає увагу на наступні обставини.
Посилання позивача на заяву ОСОБА_2 про настання збитку, в якій вказано що залиття нежитлового приміщення відбулося внаслідок затоплення сусідом з верхнього поверху, суд не бере до уваги, оскільки не є належним доказом, встановлення причини залиття квартири страхувальника.
Крім того, Акт про залиття квартири складено без участі заінтересованих, уповноважених та компетентних сторін, без огляду квартири АДРЕСА_5 , з якої нібито відбулося АДРЕСА_6 , відсутній підпис власника зазначеної квартири, а матеріали справи не містять доказів про відмову відповідача у наданні доступу до квартири, а тому наявний в матеріалах справи акт не відповідає вимогам Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, а відповідно не є допустимим доказом у справі.
Правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб (ч.1 ст. 316 ЦК України).
Частиною 1ст. 317 ЦК України передбачено, що власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.
Власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства (ч. 1 та ч. 2 ст. 319 ЦК України).
Згідно ч.1 ст. 322 ЦК України, власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.
Майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини (ч.1 та ч.2 ст. 1166 ЦК України).
Пунктом 2 Постанови Пленуму Верховного суду України від 27.03.1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» передбачено, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини.
За змістом ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі.
Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.
Згідно до ч.1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Відповідно до ч.1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Відповідно до ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Згідно ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.
Згідно до ст. 80 ЦПК України, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Відповідно до ч.1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Зважаючи на вищевказане, суд вважає, що позивачем не доведено факту залиття нежитлових приміщень 1-го поверху №2-2-:-2-4, І, загальною площею 35,4 кв.м., в літер «А-9», що знаходяться в м. Харкові, Салтівське Шосе АДРЕСА_1 , з вини відповідача ОСОБА_1 , так як жодних доказів, які б підтверджували цей факт суду не додано, а тому в задоволенні позову суд відмовляє в повному обсязі.
На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 4, 12, 13, 80, 81, 141, 263, 265, 280 ЦПК України, суд,
У задоволенні позову Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «ПЗУ Україна» /м.Київ, вул. Дегтярівська, 62/ до ОСОБА_1 / АДРЕСА_4 / про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття нежитлового приміщення відмовити в повному обсязі.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Харківського апеляційного суду, протягом тридцяти днів. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Суддя Т.М.Довготько