КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
апеляційне провадження №22-ц/824/5925/2019
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 червня 2019 року м.Київ

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Поліщук Н.В.

суддів Андрієнко А.М., Соколової В.В.

за участю секретаря судового засідання Голопапи Д.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва, постановленої під головуванням судді Волошина В.О. 16 січня 2019 року,

у справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю "УкрспецторгГрупп", ОСОБА_2 , Відділу державної виконавчої служби Шевченківського районного управління юстиції у місті Києві, третя особа: Публічне акціонерне товариство "Дельта Банк" про визнання прилюдних торгів недійсними та скасування протоколу,-

встановив:

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 16 січня 2019 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без розгляду.

Не погодившись з постановленою ухвалою, ОСОБА_1 подано апеляційну скаргу, у якій просить ухвалу скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

В апеляційній скарзі посилається на те, що вона та її представник в день судового засідання знаходились в зоні проведення антитерористичної операції, на підтвердження чого нададуть докази. Представник позивача не був належним чином повідомлений про розгляд справи.

У відзиві на апеляційну скаргу представник ОСОБА_2 посилається на те, що поведінка позивача свідчить про незаінтересованість у розгляді справи або недобросовісність у здійсненні своїх процесуальних прав.

В судове засідання учасники справи не з`явились, про час і місце розгляду справи повідомлялись належним чином.

Відповідно до положень ст.372 ЦПК України колегія суддів ухвалила розглянути справу за відсутності осіб, які не з`явились.

Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість ухваленого по справі рішення, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до части 1 та 2 ст.367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Відповідно до ст.263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Залишаючи позовну заяву без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що позивач в судові засідання 31 жовтня 2018 року та 16 січня 2019 року не з`явилась, участь у справі представника не забезпечила, про зміну місця проживання або знаходження не повідомляла.

З такими висновками суд апеляційної інстанції не погоджується з огляду на таке.

Відповідно до положень частин 1-3, 5 ст.223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; 5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники.

Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: 1) неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; 2) повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки; 3) неявки представника в судове засідання, якщо в судове засідання з`явилася особа, яку він представляє, або інший її представник; 4) неявки в судове засідання учасника справи, якщо з`явився його представник, крім випадків, коли суд визнав явку учасника справи обов`язковою.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до положень п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

З матеріалів справи убачається, що на 31 жовтня 2018 року у справі було призначено чергове судове засідання, про що під розписку був повідомлений представник позивача ОСОБА_3 в судовому засіданні 05 липня 2018 року.

Згідно із наявною копією судової повістки, ОСОБА_1 також була викликана в судове засідання на 31 жовтня 2018 року, проте відправлення не було вручено адресату, конверт повернувся до суду після цього судового засідання.

Згідно із наявною у справі довіреністю повноваження Виклюка А.М., поряд з іншими представниками Головко Д.В., ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , на представництво припинились, довіреність була чинна до 14 жовтня 2018 року.

В судове засідання 31 жовтня 2018 року позивач та/або її уповноважений представник не з`явились, судове засідання відкладено на 16 січня 2019 року.

В судове засідання суд викликав позивача ОСОБА_1 , а також представників позивача, визначених у довіреності від 14 жовтня 2015 року, проте повноваження цих представників станом на 14 жовтня 2018 року були вже припинені.

Конверт на ім`я ОСОБА_1 був направлений за зазначеною у позовній заяві адресою (адреса представника ОСОБА_5 ), повернувся без вручення у зв`язку із закінченням терміну зберігання. Відправлення на ім`я представників, зокрема і ОСОБА_5 , адреса якого є адресою листування з позивачем, які не мали повноважень, також повернулись без вручення.

В судове засідання 31 жовтня 2018 року учасники справи не з`явились та судом постановлена ухвала про залишення позовної заяви без розгляду.

Згідно із ч.ч. 6, 7 ст.128 та ч.1 ст.131 ЦПК України адреса для листування, що вказана у заявах на адресу суду, є належною, навіть якщо вона є відмінною від зареєстрованого місця проживання або перебування. Сторони зобов`язані інформувати суд про зміну місця проживання або листування.

Відповідно до глава 7 розділу І ЦПК України підставами уважати, що адресат повідомлений є:

- повідомлення під розписку у суді (абз.2 ч.6 ст.128);

- надіслання повістки на офіційну електронну адресу (абз.2 ч.7 ст.128);

- повідомлення з використанням засобів мобільного зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему (ч.13 ст.128);

- вручення під розписку за місцем проживання або місцем знаходження (ч.1 ст.130);

- вручення будь-кому з повнолітніх членів сім`ї, які проживають разом адресатом (ч.3 ст.130);

- вручення судової повістки представникові (ч.5 ст.130);

- вручення за місцем її роботи (ч.6 ст.130);

- вручення за місцем перебування під вартою, відбуття покарання у виді довічного позбавлення волі, позбавлення волі на певний строк, тримання у дисциплінарному батальйоні військовослужбовців, обмеження волі, арешту (ч.7 ст.130);

- вручення в порядку, визначеному міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, в разі відсутності таких - у порядку, встановленому статтею 502 цього Кодексу (ч.8 ст.130);

- відмова одержати судову повістку (ч.9 ст.130);

- направлення повістки на останню відому судові адресу, у разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження (абз.2 ч.1 ст.131).

Глава 7 розділу І ЦПК України не містить таких положень, відповідно до яких у разі повернення судової повістки у зв`язку із закінченням терміну зберігання особа вважається належним чином повідомленою про розгляд справи, що дає підстави для залишення позовної заяви без розгляду відповідно до п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України.

Суд апеляційної інстанції також ураховує, що листування із позивачем здійснювалось за адресою, яка є адресою представника, повноваження якого скінчились 14 жовтня 2018 року.

Окрім того, суд апеляційної інстанції враховує, що згідно із п.116 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05 березня 2009 року №270, у разі невручення рекомендованого листа з позначкою "Судова повістка" з поважних причин рекомендований лист разом з бланком повідомлення про вручення повертається за зворотною адресою не пізніше ніж через п`ять календарних днів з дня надходження листа до об`єкта поштового зв`язку місця призначення із зазначенням причини невручення.

Об`єктивно зазначений п`ятиденний строк може виявитися недостатнім для належного інформування учасника справи про розгляд справи у суді.

Ураховуючи наведене, суд апеляційної інстанції зазначає про відсутність передбачених законом підстав для залишення позовної заяви без розгляду з мотивів, якими керувався суд першої інстанції.

Відповідно до ст.379 ЦПК України порушення норм процесуального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали, є підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 259, 268, 367, 374, 379, 381-384, 390 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 16 січня 2019 року скасувати, справу направити для продовження розгляду до суд першої інстанції

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття, касаційна скарга на постанову може бути подана протягом тридцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Верховного Суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 25 червня 2019 року.

Суддя-доповідач Н.В. Поліщук

Судді А.М. Андрієнко

В.В. Соколова