Роздільнянський районний суд Одеської області
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 511/501/19

Номер провадження: 2-о/511/28/19

12 червня 2019 року Роздільнянський районний суд Одеської області в складі:

головуючого судді - Іванової О. В., секретаря судового засідання - Кирилової І.В.

за участю:

заявника ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Роздільна цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , за участю зацікавленої особи Роздільнянської міської ради Одеської області про встановлення факту, що має юридичне значення,

ВСТАНОВИВ:

18.03.2019 року заявник ОСОБА_1 звернулася до суду з заявою про встановлення факту родинних відносин між нею та ОСОБА_2 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , стверджуючи, що вона, заявник, є дочкою померлої, проте одержати свідоцтво про право на спадщину після смерті свої матері вона не може через те, що прізвище та ім`я матері у свідоцтві про смерть вказано як « ОСОБА_2 », тоді як у свідоцтві про народження, заявника, прізвище матері вказане (російською) як " ОСОБА_2 ", що є розбіжністю в написанні прізвища та імені, тому їй потрібно встановити між нею факт родинних відносин для оформлення спадщини.

Свої вимоги обґрунтувала тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 77 років померла її мати ОСОБА_2 . Після її смерті відкрилась спадщина у вигляді житлового будинку та господарчих споруд, що розташований по АДРЕСА_1 . За життя ОСОБА_2 заповіту не склала. Єдиним спадкоємцем першої черги за законом є вона дочка ОСОБА_1 . З метою прийняття спадщини вона звернулася до приватного нотаріуса Роздільнянського районного нотаріального округу Л.М.Патраманської з заявою про прийняття спадщини після смерті матері, але при вивченні документів нотаріус виявила розбіжності в написанні імені матері. В свідоцтві про смерть її ім`я вказано як « ОСОБА_2 », а в свідоцтві про народження заявника, прізвище матері вказане (російською) як « ОСОБА_2 ». З метою виправлення описки вона звернулася до Любашівського РВДРАЦС та Державного архіву Одеської області та отримала письмову відповідь, що архіви збереглися частково, а тому надати архівну копію запису про народження її матері у них не має можливості. У зв`язку з тим, що спору про право не має, зазначена обставина змусила її звернутися до суду з відповідною заявою про встановлення факту, що має юридичне значення.

Ухвалою суду від 19.03.2019 року провадження по справі відкрито та одночасно у судом для всебічного та повного розгляду справи витребувано у приватного нотаріуса Роздільнянського нотаріального округу Одеської області Патраманської Л.М., спадкову справу, заведеної після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .(а.с.37).

- з Роздільнянського РС ГУДМС України в Одеській області усі наявні Ф-№1 на громадянок: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та на ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ), померлу ІНФОРМАЦІЯ_1.

- з Відділу державної реєстрації актів цивільного стану Роздільнянського районного управління юстиції Одеської області копію актового запису № 147 про народження ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . (а.с.37)

29.03.2019 року з Роздільнянського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Одеській області надійшов лист від 22.03.2019року №745/63-18, відповідно до якого було направлено копію актового запису про народження №148 від 12.12.1959 року, складений Роздільнянським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Одеській області на ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . (а.с.42-43).

15.04.2019 року на адресу суду від приватного нотаріуса Роздільнянського нотаріального округу Л.М.Патраманської надійшла копія спадкової справи №23/2017, заведеної після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 .(а.с.44-66).

17.04.2019 року на адресу суду від Роздільнянського РВ ГУДМС надійшли копії Ф №1 на ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та на ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 (а.с.67-73).

Заявниця ОСОБА_1 надала в судовому засідання пояснення, відповідно до яких зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати - ОСОБА_2 моменту свого народження до смерті ОСОБА_2 заявниця проживала з ОСОБА_2 і знала її як свою матір. Після смерті матері відкрилась спадщина у вигляді житлового будинку та господарських споруд. У встановленому порядку звернувшись до нотаріуса, вона отримала відмову, оскільки в свідоцтві про смерть її померла матір значиться як ОСОБА_2 , а в свідоцтві про народження заявника мати зазначена, як ОСОБА_2 . З метою виправлення описки вона звернулась до Любашівського РВДРАЦ та Державного архіву звідки отримала також відмову так як архіви збереглись частково, тому надати їй копію актового запису про народження її матері ОСОБА_2 не мали можливості. У зв`язку з вищезазначеним, вона змушена була звернутися до суду з заявою про встановлення факту. Просила позовні вимоги задовольнити.

Представник заінтересованої особи - Роздільнянської міської ради Одеської області Прибилов О.О. не заперечував проти задоволення позову та надав на адресу суду заяву, відповідно до якої з урахуванням відсутності спору, вважав можливим задовольнити заяву ОСОБА_1 та розгляд вищевказаної справи провести за відсутністю представника заінтересованої особи. (а.с.85).

Розглянувши надані заявником документи та матеріали, звіривши копії документів з оригіналами в ході судового засідання, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються заявлені вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, суд дійшов висновку, що вимоги заяви підлягають задоволенню в повному обсязі за наступних підстав.

Пунктом 5 частини 2 статті 293 ЦПК України передбачено, що суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, серії НОМЕР_2 , виданим Роздільнянським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Одеські області, актовий запис № 569.(а.с.5).

ІНФОРМАЦІЯ_6 народилась ОСОБА_1 , що підтверджується копією свідоцтва про народження, серії НОМЕР_3 , виданого Роздільнянським райбюро РАГС від 12.12.1959 року, актовий запис №55.

Відповідно до свідоцтва про народження ОСОБА_1 (рос. ОСОБА_1 ) встановлено, що батьком останньої є : ОСОБА_10 (рос. ОСОБА_10 ), мати: ОСОБА_2 (рос. ОСОБА_2 ). (а.с.24).

Вищевказана інформація підтверджується копією запису про народження ОСОБА_1 та повним Витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження, копія якого наявна в матеріалах справи. (а.с.28-30; 63).

З Договору купівлі - продажу житлового будинку від 01.02.1974 року вбачається, що будинок був придбаний ОСОБА_2 , підпис якої був затверджений нотаріусом Роздільнянської державної нотаріальної контори.(а.с.6-15).

Відповідно довідки виданої на ім`я ОСОБА_2 відділом держкомзему у Роздільнянському районі Одеської області за № 19-19-07/1122 від 18.04.012 року, на земельну ділянку за адресою: АДРЕСА_1 рішення щодо передачу у власність земельної ділянки для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд, (присадибна ділянка) приймалося 10 жовтня 2000 року № 126/4, але державний акт на право власності на земельну ділянку не виготовлявся та кадастровий номер не присвоювався.(а.с.16).

З копії домової книги для реєстрації громадян в буд. АДРЕСА_2 вбачається, що в 1974 році, як господарка будинку була зареєстрована ОСОБА_2 , а в 1977 році зареєстрована ОСОБА_1 .(а.с.17-21).

Відповіддю Любашівського районного відділу ДРАЦС за № 2086/72-86 від 14.11.2018 року на адресу заявника ОСОБА_1 на її прохання видати повторно копію свідоцтва про народження її матері ОСОБА_2 було повідомлено про те, що Архів за 1937 рік зберігся частково, книги за 1937 рік передано на зберігання до Державного архіву Одеської області, 75 річний термін зберігання яких закінчився. По поновленим актовим записам за період з 1946 року по 2018 рік актового запису про народження ОСОБА_2 27.10.1937 року не виявлено.(а.с.22).

З листа Державного архіву Одеської області за № Т- 4159 від 19.12.2018 року на адресу заявниці ОСОБА_1 , повідомлено, що в книгах реєстрації актових записів про народження за 1936-1938 роки запис про народження ОСОБА_2 не значиться.(а.с.23).

З повного Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб вбачається, що ОСОБА_2 та ОСОБА_10 зареєстрували шлюб 20.06.2011 року, після реєстрації ОСОБА_2 обрала прізвище чоловіка ОСОБА_12 .(а.с.25-27).

З метою прийняття спадщини заявниця звернулася до приватного нотаріуса Роздільнянського районного нотаріального округу Л.М.Патраманської з заявою про прийняття спадщини після смерті своєї матері ОСОБА_2 , але при вивченні документів нотаріус виявила розбіжності в написанні ім`я спадкодавця, а саме:в свідоцтві про смерть ім`я матері вказано як « ОСОБА_2 », а в свідоцтві про народження, заявника, прізвище матері вказане ОСОБА_2 (російською ОСОБА_2 ). Нотаріусом було рекомендовано звернутися до суду для встановлення факту родинних відносин з померлою.(а.с.32).

З огляду спадкової справи № 23/2017, заведеної після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 вбачається, що заявниця ОСОБА_1 звернулася до приватного нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, яка залишилася після смерті її матері своєчасно, інші спадкоємці відсутні.(а.с.49-66).

З оглянутих судом копій Ф№1 на заявника ОСОБА_1 наданих Роздільнянським РВ ГУ ДМС вбачається, що ОСОБА_1 паспорт змінювала тричі та в кожній формі її мати була зазначена як ОСОБА_2 .(а.с.68-70).

З оглянутих судом копій Ф№1 на спадкодавця ОСОБА_2 наданих Роздільнянським РВ ГУ ДМС вбачається, що паспорт вона змінювала тричі, та отримувала кожний паспорт на ім`я ОСОБА_2 . В одній із форм на отримання паспорта у зв`язку з його утратою від 30.09.1993 року в графі «діти» вписана донька: ОСОБА_1 .(а.с.71-73).

Свідок ОСОБА_14 в судовому засіданні пояснила, що померлу Рехлицьку знає з 1993-1994р.р., тобто більше 22 років, при цьому її всі називали ОСОБА_2 . При житті ОСОБА_2 розповідала, що змінила собі ім`я з ОСОБА_2 на ОСОБА_2 , так як її чоловіку ім`я ОСОБА_2 не подобалося. ОСОБА_1 дійсно являється донькою померлої ОСОБА_2 .

Свідок ОСОБА_21 в судовому засіданні пояснила, що ОСОБА_1 знає давно, а її померлу мати знала ще з 1990 року, оскільки вони працювали разом на одному підприємстві. З тих пір підтримує дружні стосунки з цією родиною. При житті ОСОБА_2 розповідала, що взагалі її ім`я « ОСОБА_2 », але воно не подобалося її чоловіку, тому вона пішла та змінила собі ім`я, тільки яким чином вона це зробила вже не пам`ятає. ОСОБА_2 мала доньку ОСОБА_1 , яка є заявником по справі.

Свідок ОСОБА_24 в судовому засіданні пояснила, що з померлою ОСОБА_2 співпрацювала на одному підприємстві більше 25 років. На роботі всі її знали як ОСОБА_2 . Їй відомо, що при житті ОСОБА_2 розповідала, що змінила собі ім`я з ОСОБА_2 на ОСОБА_2 , так як її чоловіку ім`я ОСОБА_2 не подобалося. ОСОБА_1 дійсно являється єдиною донькою померлої ОСОБА_2 .

Заявниця зверталась до Роздільнянського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Одеській області з заявою щодо внесення змін до актового запису державної реєстрації про своє народження за № 147, складеного у грудні 1959 року Роздільнянським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Одеській області, а саме: ім`я матері з ОСОБА_2 на ОСОБА_2 , однак листом начальника відділу державної реєстрації актів цивільного стану від 28.05.2019 року №1297/6322 заявниці було відмовлено у внесенні змінених даних до актового запису про її народження, оскільки актовий запис про народження ОСОБА_2 з 1937 рік не зберігся (підстава, відповідь з Державногоархиву Одеської області № Т-4189 від 19.12.2018 року), такі ж відомості зазначено в актовому запису про шлюб батьків заявника і встановити правильність написання імені її матері не можливо. Крім того, повідомили, що актові записи цивільного стану зберігаються у відділах 75 років, після чого передаються на зберігання до Держаного архіву Одеської області державної адміністрації. (а.с.87)

Пленум Верховного Суду України у пунктах 1 та 7 своєї постанови «Про судову практику у справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» від 31 березня 1995 року № 5 звертає увагу судів на те, що в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян. Суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо твердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію у зв`язку із втратою годувальника.

Встановлення вказаного факту ОСОБА_1 необхідно для оформлення спадщини, що відкрилась після смерті матері ОСОБА_2 яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Порядок судочинства у справах про встановлення юридичних фактів врегульовано статтями 315-319 ЦПК. Справи про встановлення юридичних фактів можуть бути предметом розгляду суду порядком окремого провадження за таких умов: 1) факти, які підлягають встановленню, повинні мати юридичний характер, тобто відповідно до закону викликати юридичні наслідки: виникнення, зміну або припинення особистих чи майнових прав громадян або організацій; 2) для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету, для якої необхідне його встановлення; 3) один і той самий факт для певних осіб і для певної мети може мати юридичне значення, а для інших осіб та для іншої мети ні (наприклад, встановлення факту перебування на утриманні для призначення пенсії у зв`язку з втратою годувальника має юридичне значення для непрацездатного члена сім`ї померлого незалежно від часу перебування на його утриманні, а для вітчима і мачухи таке право настане за умови, якщо вони виховували або утримували померлого пасинка чи падчерку протягом не менше п`яти років (статті 37 і 41 Закону України «Про пенсійне забезпечення»); 4) встановлення факту не має бути пов`язано з наступним вирішенням спору про право, підвідомчого суду; 5) якщо при розгляді справи про встановлення факту заінтересованими особами буде заявлений спір про право, підвідомчий суду, або суд сам дійде висновку, що у даній справі встановлення факту пов`язано з необхідністю вирішення в судовому порядку спору про право, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює цим особам, що вони вправі подати позов на загальних підставах6) заявник не має іншої можливості одержати чи поновити документи, які посвідчують факт, що має юридичні наслідки.

Наявність спору про право, не підвідомчого судам, не є перешкодою для судового встановлення юридичного факту. Заявник разом із заявою про встановлення факту подає докази на підтвердження того, що до її пред`явлення він звертався до відповідних організацій за одержанням документа, який посвідчував би такий факт, але йому в цьому було відмовлено, із зазначенням причин відмови (відсутність архіву, відсутність запису в актах громадянського стану тощо). Чинним законодавством не передбачений інший позасудовий порядок встановлення юридичних фактів.

Роль судового розгляду встановлення юридичних фактів випливає з їх значення для розвитку правових відносин та необхідності захисту прав і охоронюваних законом інтересів громадян та організацій.

Оскільки заявник звернулася до суду з заявою для захисту свого права на одержання свідоцтва про право на спадщину після смерті своєї матері, це питання шляхом встановлення неправильності запису в акті про народження заявника вирішити неможливо із-за смерті спадкодавця, а також у зв`язку з тим, що документи за 1937 рік в архіві не збереглися, з матеріалів справи не вбачається, що встановлення факту за даною заявою пов`язане з необхідністю вирішення в судовому порядку спору про право, тому суд дійшов висновку, що заява є обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню з метою захисту цивільного права заявника щодо визнання родинних відносин між нею та її рідною матір`ю, ім`я якої у документах не збігається з написанням цього ж ім`я у документах її доньки.

Відповідно до вимого ст.ст.12,13,76-81,89 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі; особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд, таке право мають також особи (за винятком тих осіб, які не мають цивільної процесуальної дієздатності), в інтересах яких заявлено вимоги; кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень; письмовими доказами є будь-які документи, акти, довідки, листування службового або особистого характеру або витяги з них, що містять відомості про обставини, які мають значення для справи; письмові докази, як правило, подаються в оригіналі, але якщо подано копію письмового доказу, суд за клопотанням осіб, які беруть участь у справі, має право вимагати подання оригіналу; сторони зобов`язані подати свої докази суду до або під час судового засідання у справі.

У зв`язку з вищевикладеним судом є встановленим та доведеним той факт, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є рідною донькою ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Керуючись ст.ст. 2-13, 76-81, 83, 89, 258-259, 263-265, 268, 273,293,315,352,354-356ЦПК України,суд

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 , за участю зацікавленої особи Роздільнянської міської ради Одеської області про встановлення факту, що має юридичне значення - задовольнити.

Встановити факт, що має юридичне значення, а саме, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є рідною донькою ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 .

На рішення суду може бути подано апеляційну скаргу на протязі 30 днів з дня його проголошення, а у випадку оголошення вступної та резолютивної частини на протязі 30 днів з дня складання повного судового рішення до Одеського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення виготовлений 21.06.2019 року.

Суддя: О. В. Іванова