Справа № 754/8660/19
У Х В А Л А

іменем України

14 червня 2019 року суддя Деснянського районного суду м. Києва Саламон О.Б., перевіривши виконання вимог ст.ст. 19, 175-177 ЦПК України при поданні позову ОСОБА_1 до Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації про визнання незаконним рішення про відмову в реєстрації місця проживання, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до відповідача про визнання незаконним рішення про відмову в реєстрації місця проживання малолітньої дитини та зобов`язати вчинити дії.

Згідно зі ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 12 жовтня 1978 року у справі «Zand v. Austria» вказав, що словосполучення «встановлений законом» поширюється не лише на правову основу самого існування «суду», але й на дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність. Поняття «суд, встановлений законом» у частині першій статті 6 Конвенції передбачає «усю організаційну структуру судів, включно з питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів». З огляду на це не вважається «судом, встановленим законом» орган, котрий, не маючи юрисдикції, судить осіб на підставі практики, яка не передбачена законом.

В силу вимог п.1 ч.1 ст.19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є суть (зміст, характер) спору. Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин.

Публічно-правовий спір має свою особливість суб`єктного складу - участь суб`єкта владних повноважень є обов`язковою ознакою для класифікації спору як публічно-правового. Однак сам по собі цей факт не дає підстав ототожнювати з публічно-правовим та відносити до справи адміністративної юрисдикції будь-який спір за участю суб`єкта владних повноважень.

У відповідності до п. 2 ч. 1 ст. 4 КАС України публічно-правовий спір - спір, у якому: хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов`язує надавати такі послуги виключно суб`єкта владних повноважень, і спір виник у зв`язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або хоча б одна сторона є суб`єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв`язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб`єкта владних повноважень або іншої особи.

Відповідно до вимог ст. 19 ЦПК України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають із цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ здійснюється в порядку іншого судочинства.

Таким чином, аналіз змісту ст. 19 ЦПК України та статті 19 КАС України дає підстави для висновку, що при вирішенні питання про розмежування компетенції судів щодо розгляду адміністративних і цивільних справ у кожній конкретній справі недостатньо застосувати виключно формальний критерій - встановлення суб`єктного складу спірних правовідносин (участь у них суб`єкта владних повноважень). Визначальною ознакою для правильного вирішення такого питання є характер правовідносин, з яких виник спір.

Вбачається, що позивачем оскаржується відмова відповідача в реєстрації місця проживання малолітньої дитини, при цьому ні з позовної заяви, ні з доданих до неї матеріалів не вбачається виникнення спору саме з житлових правовідносин. Зі змісту позову не вбачається оспорення права позивача та/або малолітньої дитини на користування кв. АДРЕСА_1 .

Зі змісту викладених в позові обставин, вбачається, що спір виник саме у зв`язку з виконанням відповідачем функцій по реєстрації місця проживання фізичної особи.

Отже, за вищевикладених обставин, враховуючи характер спірних правовідносин, суб`єктивний склад сторін, зміст заявлених вимог, беручи до уваги, що спір про право відсутній, об`єктом спору є реєстрації місця проживання фізичної особи, а безпосереднім предметом розгляду - рішення органу реєстрації у формі відмови, тому у даному випадку подана позовна заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства за правилами ЦПК України, оскільки наявний публічно-правовий спір, який підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства.

За правилами пункту 1 частини 1 ст. 186 ЦПК України, суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

На виконання вимог ч. 5 ст. 186 ЦПК України позивачу слід роз`яснити, що з відповідним позовом вона має право звернутись в порядку адміністративного судочинства на підставі положень КАС України до Окружного адміністративного суду м. Києва.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 19, 186 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити у відкриття провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації про визнання незаконним рішення про відмову в реєстрації місця проживання.

Роз`яснити позивачу, що розгляд даної справи повинен відбуватися в порядку адміністративного судочинства.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п?ятнадцяти днів з дня проголошення/складання ухвали.

До початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Деснянський районний суд міста Києва.

Повний текст ухвали суду складено 17.06.2019 р.

Суддя О.Б. Саламон