Справа пр. №2/756/220/19
У Х В А Л А

24 червня 2019 року Оболонський районний суд міста Києва у складі:

головуючого - судді Андрейчука Т.В.,

за участю секретаря судового засідання - Лісовенка О.О.,

учасники справи:

відповідач - ОСОБА_1 ,

відповідач - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - Служба у справах дітей Оболонської районної в м. Києві державної адміністрації, про виселення та вселення, -

в с т а н о в и в:

У провадженні суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - Служба у справах дітей Оболонської районної в м. Києві державної адміністрації, про виселення та вселення.

21 червня 2019 року відповідачами ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 подано до суду зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 до ПАТ "КБ "Даніель", ОСОБА_3 , ОСОБА_6 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - Служба у справах дітей Оболонської районної в м. Києві державної адміністрації, про витребування нерухомого майна з чужого незаконного володіння, скасування записів про державну реєстрацію права власності.

У судовому засіданні ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 просили прийняти зустрічну позовну заяву.

Позивач за первісним позовом у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки в судове засідання суд не повідомив.

Відповідач ОСОБА_4 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах відповідача ОСОБА_5 , у судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином, про причини неявки в судове засідання суд не повідомила.

Представник третьої особи Служби у справах дітей Оболонської районної в м. Києві державної адміністрації у судове засідання не з`явився, третя особа про дату, час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином, про причини неявки в судове засідання свого представника суд не повідомила.

Заслухавши думку відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , дослідивши матеріали справи, суд вважає, що зустрічний позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 слід залишити без руху з наступних підстав.

Вимоги до форми та змісту позовної заяви встановлені ст. 175 ЦПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам ст. ст. 175, 177 цього Кодексу.

За приписами п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 заявляють, зокрема, вимогу про витребування на їх користь із незаконного володіння ОСОБА_6 квартири АДРЕСА_1 .

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову у позовах про визнання права власності на майно або його витребування визначається вартістю майна.

Відтак, вимога ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 про витребування майна з чужого незаконного володіння є вимогою майнового характеру.

Такий висновок суду відповідає правовій позиції Верховного Суду, сформульованій у постанові від 04 квітня 2018 року у справі №363/1741/16-ц.

Таким чином, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 слід вказати ціну позову, виходячи з дійсної вартості майна, яке позивачі просять суд витребувати з чужого незаконного володіння, з посиланням на докази на підтвердження зазначених обставин.

Згідно з вимогами ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

П. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що судовий збір за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, справляється у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (768,40 грн) та не більше 5 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб (9605,00 грн).

П. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що судовий збір за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, справляється у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (768,40 грн).

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 фактично заявляється три вимоги немайнового характеру про скасування записів про державну реєстрацію права власності, а також одна вимога майнового характеру про витребування майна з чужого незаконного володіння.

ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 хоч і додають до позовної заяви квитанцію про сплату судового збору за подання до суду позовної заяви у розмірі 3073,60 грн, проте судовий збір сплачений ними не в повному обсязі, незрозуміло, за які саме вимоги позивачами сплачено судовий збір, чому саме у вказаному розмірі та чим вони керувались при здійсненні розрахунку судового збору.

Таким чином, позивачам слід надати докази сплати судового збору окремо за три вимоги немайнового характеру у сумі 2305,20 грн (768,40 грн + 768,40 грн + 768,40 грн) та за вимогу майнового характеру у розмірі, визначеному виходячи з дійсної вартості майна, яке позивачі просять суд витребувати з чужого незаконного володіння.

Крім того, відповідно до п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

За приписами ч. ч. 2, 4, 5 ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Крім того, належність засвідчення копій передбачена Національним стандартом України Державної уніфікованої системи документації "Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлювання документів ДСТУ 4163-2003", затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 07 квітня 2003 року №55, а саме, що цей стандарт поширюється на організаційно-розпорядчі документи: постанови, розпорядження, накази, положення, рішення, протоколи, акти, листи тощо, створювані в результаті діяльності: органів державної влади України, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій та їх об`єднань усіх форм власності. Цей стандарт установлює: склад реквізитів документів; вимоги до змісту і розташування реквізитів документів; вимоги до бланків та оформлювання документів; вимоги до документів, що їх виготовляють за допомогою друкувальних засобів. Згідно з п. 5.27 вказаної системи передбачено, що відмітку про засвідчення копії документа складають зі слів "Згідно з оригіналом", назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії.

Всупереч вищевказаним законодавчим нормам всі надані позивачами копії письмових доказів не засвідчені належним чином (відповідність кожної копії письмового доказу оригіналу має бути окремо підтверджена особистими підписами позивачів із зазначенням їх ініціалів та прізвищ, а також дати такого засвідчення), позивачами не зазначено про наявність у них або іншої особи оригіналів поданих ними письмових доказів.

За приписами ч. 2 ст. 194 ЦПК України до зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених ч. 1 цієї статті, застосовуються положення ст. 185 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. ст. 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На виконання зазначеної ухвали позивачі повинні подати до суду зустрічну позовну заяву в новій редакції відповідно до вимог ст. 185 ЦПК України, з урахуванням вимог про усунення недоліків, викладених в цій ухвалі.

За таких обставин, керуючись ст. ст. 185, 194, 260, 261, 353 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 до публічного акціонерного товариства "Комерційний банк "Даніель", ОСОБА_3 , ОСОБА_6 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - Служба у справах дітей Оболонської районної в м. Києві державної адміністрації, про витребування нерухомого майна з чужого незаконного володіння, скасування записів про державну реєстрацію права власності залишити без руху та надати позивачам строк на усунення недоліків - п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У випадку, якщо недоліки зустрічної позовної заяви у встановлений строк не будуть усунуті, зустрічна позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута позивачам.

Копію ухвали про залишення зустрічної позовної заяви без руху надіслати позивачам.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://court.gov.ua/.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Т.В. Андрейчук