У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 листопада 2019 року місто Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі:

головуючого - судді Ларіонової Н.М.,

при секретарі судового засідання Гальчинській А.О.,

за участю: представника третьої особи ОСОБА_1 - адвоката Кирплюка Д.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі районного суду в м. Києві в порядку загального позовного провадження матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до Публічного акціонерного товариства «ОТП Банк», треті особи: Приватний нотаріус Дніпропетровського міського нотаріального округу Бондар Ірина Михайлівна, Подільський районний відділ державної виконавчої служби міста Київ Головного територіального управління юстиції у місті Києві, ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, -

В С Т А Н О В И В :

В грудні 2016 р. позивач ОСОБА_2 звернулась до Подільського районного суду м.Києва з позовом, в якому просить визнати таким, що не підлягає виконанню, виконавчий напис приватного нотаріуса ДнМНО ОСОБА_6 від 12.10.2009 р., зареєстрований в реєстрі № 9351, щодо стягнення з ОСОБА_2 на користь відповідача ПАТ «ОТП Банк» заборгованості за кредитним договором № ML-003/071/2008 від 05.03.2008 р., на загальну суму 562 417,9 грн.

Провадження у справі відкрито ухвалою від 27.12.2016 р. (суддя Трегубенко Л.О.).

В травні 2017 р. представник відповідача подані письмові заперечення проти позову, в якому сторона відповідача просила відмовити в позові в повному обсязі за його безпідставністю.

На підставі протоколу повторного автоматичного розподілу від 14.11.2017 р. матеріали вищевказаної справи передані в провадження судді Ларіонової Н.М.

Відповідно п.9 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України (2017 р.) застосуванню при розгляді даної справи підлягають норми чинного з 15.12.2017 р. ЦПК України (2017 р.). Справа розглянута в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 26.11.2018 р. до участі в справі як третя особа на стороні відповідача залучений ОСОБА_1 та визнана обов`язковою явка позивача в судове засідання.

В лютому 2019 р. представник відповідача - адвокат Могилян Л.В. подала відзив, в якому сторона відповідача просила відмовити в позові в повному обсязі, посилаючись на його безпідставність та необгрунтованість.

В судове засідання позивач та її представник, будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи, в судове засідання повторно не з`явився, про причини неявки суд не повідомили.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений відповідно до вимог закону, через канцелярію суду подав заяву, в якій просив відмовити в задоволенні позову та проводити розгляд справи за його відсутності.

Третя особа - ПН ДнМНО ОСОБА_6 в судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлена відповідно до вимог закону, через канцелярію суду подала заяву, про розгляд справи за його відсутності.

Представник третьої особи - Подільського РВ ДВС м.Київ в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений відповідно до вимог закону, про причини неявки суд не повідомив, заяв з процесуальних питань суду не подавав.

Третя особа ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений відповідно до вимог закону, про прочини неявки суд не повідомив, в матеріалах справи міститься його заява, отримана канцелярією суду засобами поштового зв`язку 08.05.2017 р., в якій він просить задовольнити позов та проводити розгляд справи за його відсутності.

Представник третьої особи ОСОБА_1 - адвокат Кирплюк Д.В. в судовому засіданні подав письмове клопотання про залишення вищевказаного позову без розгляду в зв`язку з повторною неявкою позивача в судове засідання. В даній заяві також зазначено про те, що позивач пропустила строк позовної давності для звернення до суду з вищевказаним позовом.

Суд, вислухавши учасників судового процесу, вивчивши матеріали справи, дійшов таких висновків.

Приписами частини 1 статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Статтею 223 ЦПК України визначено наслідки неявки в судове засідання особи, яка бере участь у справі, в тому числі позивача.

Зокрема частиною 5 статті 223 ЦПК України передбачено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно із п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання та від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його не з`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Аналіз наведених положень закону приводить до висновку, що право суду на залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України, можливе лише за відсутності заяви позивача про розгляд справи без його участі, і його нез`явлення перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 58 ЦПК України сторона може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Згідно з вимогами ЦПК України суд не повинен з`ясовувати причини повторної неявки належним чином повідомленого позивача в судове засідання і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду в разі неможливості розгляду справи за відсутності позивача.

Ухвалою суду від 26.11.2018 р., з урахуванням обставин справи, була визнана обов`язковою явка позивача в судове засідання, в зв`язку з чим судове засідання було відкладено на 27.02.2019 р.

Як вбачається з матеріалів справи, в судове засідання 27.02.2019 р., 04.07.2019 р. та 13.11.2019 р. позивач та її представник, будучи повідомленими про час та місце розгляду справи відповідно до вимог закону за судовими повістками із значенням про визнання явки обов`язковою, не з`явились, про причини неявки суд не повідомили.

Відповідно до ст.43 ч.2 п.3 учасники справи зобов`язані з`являтись в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана обов`язковою. Тому явка сторони позивача в судове засідання після 26.11.2019 р. була процесуальним обов`язком позивача та її представника.

Відповідно до ст.12 ч.4 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до ст.43 ч.2 п.2 ЦПК України позивач, як учасник справи, зобов`язаний сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи.

Відповідно до ст.44 ч.1 ЦПК України позивач, як учасник судового процесу, повинен добросовісно користуватись процесуальними правами та не зловживати ними.

Відповідно до ст.131 ч.1 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про змін свого місця проживання (перебування, знаходження) під час перебування справи в провадженні суду.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач та її представник повідомлялись за адресою, зазначеною в позові та документах представника, заяв про зміну адреси не подавали.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 р. у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Позивач має сприяти розгляду справи, оскільки він є найбільш зацікавленим в її розгляді.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава - учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 р. та «Круз проти Польщі» від 19.06.2001 р. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Як вбачається з матеріалів справи, справа тривалий час перебуває в провадженні суду, але позивач та її представник, після відкриття провадження у справі жодного разу не з`являлись в судові засідання ні до попереднього складу суду, ні до нинішнього складу суду. При цьому в судові засідання постійно з`являвся представник третьої особи ОСОБА_1 - адвокат Кирплюк Д.В.

З огляду на те, що позивач, явка якого була визнана обов`язковою, повторно не з`явився в судове засідання, його нез`явлення перешкоджає розгляду справи, суд дійшов висновку, що вищевказана позовна заява підлягає залишенню без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Залишення позову без розгляду не позбавляє позивача права повторного звернення до суду для захисту своїх порушених прав та охоронюваних законом інтересів в установленому законом порядку.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.4, 12, 43, 257 ч.1 п.3, 258-260, 261, 353, 354 ЦПК України, п..9, 15.5 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_2 до Публічного акціонерного товариства «ОТП Банк», треті особи: Приватний нотаріус Дніпропетровського міського нотаріального округу Бондар Ірина Михайлівна, Подільський районний відділ державної виконавчої служби міста Київ Головного територіального управління юстиції у місті Києві, ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, - залишити без розгляду.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду через Подільський районний суд м. Києва з подачею апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Учасник справи, якому копія ухвали не була вручена в день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 15 днів з дня вручення йому копії ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

СуддяН. М. Ларіонова