Справа № 589/4678/17
Провадження № 2/589/139/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 травня 2019 року

Шосткинський міськрайонний суд Сумської області у складі головуючого судді Євдокімової О.П. при секретарі Юрочко Л.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду справу за позовом Публічного Акціонерного Товариства комерційний Банк "Приват-банк" до ОСОБА_1 про стягнення суми заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

Позивач 28.11.2017 року звернувся до суду з позовом, в якому вказав, що відповідно до укладеного договору № б/н від 16.05.2008 року відповідач отримав кредит у розмірі 15000,00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Відповідач підтвердив свою згоду з «Умовами та правилами надання банківських послуг», «Правилами користування платіжною карткою» та «Тарифами Банку», оскільки підписав анкету-заяву про приєднання до умов і Правил надання банківських послуг у Приват Банку, таким чином між ним і банком укладено договір. Позичальник зобов`язався погашати заборгованість за кредитом, відсотками за його використання за перевитрати платіжного ліміту, а також оплачувати комісії на умовах, передбачених кредитним договором. У порушення умов договору, відповідач зобов`язання належним чином не виконав, у зв`язку з чим за кредитним договором станом на 14.09.2017 року виникла заборгованість у розмірі 17800,99 грн., з яких заборгованість за кредитом 6176,41 грн., заборгованість по процентам за користування кредитом 4113,51 грн., заборгованість за пенею 6187,21 грн., штраф (фіксована частина) 500,00 грн., штраф (процентна ставка) 823,86 грн.. Просить суд стягнути з відповідача заборгованість за кредитним договором № б/н від 16.05.2008 року у розмірі 17800,99 грн., а також судові витрати у розмірі 1600 грн. 00 коп.

Ухвалою Шосткинського міськрайонного суду від 02.03.2018 року призначено судове засідання, встановлено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження.

У судове засідання позивач не з`явився, надав заяву про розгляд справи без їх участі та наполягав на задоволенні позовних вимог.

Відповідач та її представник в судове засідання не з`явились, однак надали суду заяви про розгляд справи без їх участі.

Із заперечень представника відповідача вбачається, що ПАТ КБ «Приват Банк» зловживаючи своїм службовим становищем після закриття її карткового рахунку, без її відома відкрили новий картковий рахунок і невідома особа отримала за зазначеним рахунком споживчий кредит в м. Дніпро, де особисто вона ніколи не була. Вважає що так як вона не отримувала кредитної картки з зазначеним в позовній заяві номером і не отримувала по ній споживчий кредит, то банк не має законних підстав вимагати з неї повернення вказаних коштів. А тому в задоволенні позову просить відмовити в повному обсязі.

Суд, дослідивши матеріали справи приходить до наступного, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

На підставі ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Статтею 81 ЦПК України встановлено обов`язок сторін довести ті обставини, на які вони посилаються як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначав, що у порушення умов договору, відповідач зобов`язання належним чином не виконав у зв`язку з чим за кредитним договором станом на 14.09.2017 року виникла заборгованість у розмірі 17800,99 грн., з яких заборгованість за кредитом 6176,41 грн., заборгованість по процентам за користування кредитом 4113,51 грн., заборгованість за пенею 6187,21 грн., штраф (фіксована частина) 500,00 грн., штраф (процентна ставка) 823,86 грн. (а.с.5,6)

Згідно до ст. 525, 526, 527, 530 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог закону і одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

У відповідності до ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання.

Згідно зі ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не виконав зобов`язання у строк, встановлений договором або законом.

Згідно зі ст. 1054 ЦК України за кредитним договором кредитодавець зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.

Відповідно до ст. 627 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Згідно ст. 628 ЦК України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Відповідно до ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Згідно ст. 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх умов договору. Істотними умовами є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

Відповідно до ст. 639 ЦК України договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги договору не встановлені законом. Якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для даного виду договору не вимагалася.

Так судом встановлено, що згідно анкети-заяви позичальника № б/н від 16.05.2008 року відповідач отримав кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок і отримала картку універсальну № НОМЕР_1 термін дії якої до 05/16(а.с.7,8)

Відповідно кредитної історії ОСОБА_1 від 31.10.2016 року вбачається, що кредит було погашено в повному обсязі 04.05.2016р.(а.с.67-69)

З наданих до суду позивачем роздруківок з сторінок «прива 24 Ваш живий інтернет- банк» вбачається, що 4 травня 2016 року о 8 год.26хв договір розірвано , заборгованість відсутня (а.с. 87,88)

Відповідно картка універсальної № НОМЕР_1 термін дії якої до 05/16 знищена (а.с. 235-236а).

Таким чином, з огляду на те, що відповідач підтвердила свою згоду з «Умовами та правилами надання банківських послуг», «Правилами користування платіжною карткою» та «Тарифами Банку», про що свідчить її підпис на анкеті-заяві від 16.05.2008 року про приєднання до умов і Правил надання банківських послуг у ПриватБанку наданих позивачем до позовної заяви, суд дійшов висновку, що між ОСОБА_1 і банком був укладений договір, який розірвано 04.05.2016року.

Позивачем, на підтвердження позову, у якості доказу надано розрахунок заборгованості за договором від 16.05.2008 року, укладеного між ПАТ КБ «Приватбанк» і ОСОБА_1 станом на 14.09.2017 року з якого вбачається, що у період з 01.06.2012р. по 04.05.2016р. відповідач користувалась карткою №370445 (а.с.203-204а) і станом на 04.05.2016р. заборгованість повністю погашена, кредитний договір розірвано.

Разом з цим з наданих до суду позивачем роздруківок з сторінок «прива 24 Ваш живий інтернет- банк» вбачається, що 13 травня в 00:00 год. відбувається покупка товару з картки універсальної № НОМЕР_2 з терміном дії до 11/17(а.с. 89) Вказаний платіж відбувся в «Днепропертровске» (а.с.107,124)

Згідно довідки (а.с.261а) вбачається, що картки універсальної № НОМЕР_2 з терміном дії до 11/17 була видана 11.01.2014р. разом з цим позивач не може підтвердити, що вказана картка була отримана саме відповідачкою про що повідомляє в відповіді на запит суду (а.с.250)

Позивач зазначає, що за згодою відповідача ОСОБА_1 було підключено сервіс «Миттєва розстрочка», яку працівник банку отримав 13.04.2016 року під час телефонної розмови з відповідачем та відповідачу була надана нова кредитна карта АДРЕСА_1 НОМЕР_3 .

Проте, не може суду надати будь які докази на підтвердження зазначеного. Позивач не має будь-які докази, які б підтверджували факт надання відповідачем згоди на підключення сервісу «Миттєва розстрочка» за попередньо розірваним договором. Також не має доказів отримання відповідачем кредитної картки № НОМЕР_3 .

Відповідач заперечує зазначене та повідомляє, що зазначений договір нею та банком розторгнено, а кредитна картка розрізана ножицями в її присутності. Нового договору вона не укладала і не отримувала іншої кредитної картки.

Відповідно кредитної історії на ім`я ОСОБА_1 від 25.03.2017 року вбачається, що, а сума заборгованості складає 14099,76 грн. (а.с.70-72)

Разом з цим з наданого позивачем розрахунку заборгованості за договором від 16.05.2008 року, укладеного між ПАТ КБ «Приватбанк» і ОСОБА_1 вбачається, що у період з 01.10.2016 року по 14.09.2017 року відповідачем здійснено списання коштів з терміналу із призначенням платежу «ПОКУПКА ТОВАРУ» (а.с.81-124)

Покупка товару відбулася 13 травня 2016р. (через 9 днів після розірвання договору в 00:00 год.) (а.с.86-88) і з того часу почала нараховуватися заборгованість за кредитним договором.

Також суд звертає увагу на те, що з наданих до суду позивачем роздруківок з сторінок «прива 24 Ваш живий інтернет-банк» вбачається, що після розірвання зазначеного договору, позивач продовжував нараховувати заборгованість на знижену 04.05.2016 р. картку універсальна № НОМЕР_1 з терміном дії до 05/16 (а.с.87,90,93, 94,95,97,98,100,101,102,103,104,105,). В цей же час деякі платежі та заборгованість нараховувались на картку універсальна № НОМЕР_2 з терміном дії до 11/17 (а.с. 86,88,89,91,92,96,99)

Відповідач цей факт заперечував, пояснюючи, що 04.05.2016 року нею кредит був повністю погашено і нової кредитної картки вона не отримувала.

Також позивач, дізнавшись про зазначене, відразу повідомила банк на гарячу лінію про платіжні операції, що нею не виконувалися, тобто виконала вимоги п.2.1.1.5.11., п. 2.1.1.5.12. Умов та правил надання банківських послуг.

Крім того, позивач звернувся до правоохоронних органів із заявою про скоєння злочину, за якою до Єдиного реєстру досудового розслідування внесено відомості про вчинення кримінального правопорушення та розпочато досудове розслідування.

12.04.2017 року на підставі ухвали судді Шосткинського міськрайонного суду Страродубцевої Л.О. внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань що до кримінального провадження №000492 за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 191 КК України з приводу того, що службові особи ПАТ КБ «Приват Банк», шляхом зловживання становищем, без згони ОСОБА_1 не вжили заходів із розірванням кредитного договору, не закрили її картковий рахунок, в продовж тривалого часу здійснювали безпідставне на незаконне списання коштів та заволоділи ними з метою незаконного збагачення, що в свою чергу призвело до безпідставного виникнення на картковому рахунку відкритого на ім`я ОСОБА_1 заборгованості в сумі 7655,31 грн., чим останній було спричинено матеріальну шкоду на вказану суму. Відповідач зазначала, що досудове розслідування по кримінальному провадженню триває, винні особи не встановлені. (а.с.156).

При вирішенні даного спору суд враховує правову позицію, викладену у постанові Верховного Суду України від 13 травня 2015 року у справі № 6-71цс15, яку підтримано Верховним Судом у постанові від 14 лютого 2018 року у справі № 127/23496/15-ц (касаційне провадження № 61-3239св18).

Так, відповідно до положень статті 1073 ЦК України у разі несвоєчасного зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунку клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його рахунка банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом.

Згідно з пунктом 37.2 статті 37 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» у разі ініціації неналежного переказу з рахунка неналежного платника з вини ініціатора переказу, що не є платником, емітент зобов`язаний переказати на рахунок неналежного платника відповідну суму грошей за рахунок власних коштів, а також сплатити неналежному платнику пеню у розмірі 0,1 відсотка суми неналежного переказу за кожний день, починаючи від дня неналежного переказу до дня повернення відповідної суми на рахунок, якщо більший розмір пені не обумовлений договором між ними.

Відповідно до пунктів 7, 8 Положення про порядок емісії спеціальних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використання, затвердженого постановою правління НБУ від 05 листопада 2014 року № 705, емітент або визначена ним юридична особа під час отримання повідомлення та/або заяви про втрату електронного платіжного засобу та/або платіжні операції, які не виконувалися користувачем, зобов`язаний ідентифікувати користувача і зафіксувати обставини, дату, годину та хвилини його звернення на умовах і в порядку, установлених договором. Емітент після надходження повідомлення та/або заяви про втрату електронного платіжного засобу та/або платіжні операції, які не виконувалися користувачем, зобов`язаний негайно зупинити здійснення операцій з використанням цього електронного платіжного засобу. Емітент у разі здійснення помилкового або неналежного переказу, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, що ним не виконувалися, після виявлення помилки негайно відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, у якому він був перед виконанням цієї операції. Емітент у разі повідомлення користувачем про незавершену операцію з унесення коштів через платіжні пристрої банку-емітента на рахунки, відкриті в банку-емітенті, після подання користувачем емітенту відповідного документа, що підтверджує здійснення цієї операції, негайно зараховує зазначену в цьому документі суму коштів на відповідний рахунок.

Крім цього з наданих позивачем доказів не вбачається, що позивачка дійсно давала згоду на підключення сервісу «Миттєва розстрочка» за попередньо розірваним договором. Та доказів, що договір було відновлено чи укладено інший договір.

Також відсутні докази того, що відповідачка ОСОБА_1 дійсно отримувала кредитну карту для сервісу «Миттєва розстрочка» та надана позивачем фотокопія не надає можливості встановити цей факт.

Таким чином надані позивачем докази в їх сукупності, не доводять факту отримання відповідачем електронного платіжного засобу № НОМЕР_3 та вчинення нею платіжні операції за допомогою зазначеного засобу.

Отже, зважаючи на зазначене суд приходить до переконання що позивач не довів, що відповідач не виконала своїх зобов`язань за кредитним договором в результаті чого має заборгованість перед позивачем, а тому позовні вимоги позивача не підлягають задоволенню.

На підставі ст. 141 ЦПК України судові витрати не відшкодовуються.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 259, 264, 265 ЦПК України, статті 37 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» суд, -

ВИРІШИВ:

В задоволенні позову Публічного Акціонерного Товариства комерційний Банк "Приват-банк" до ОСОБА_1 про стягнення суми заборгованості відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга на рішення суду подається до Сумського апеляційного суду через Шосткинський міськрайонний суд Сумської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а після її функціонування, безпосередньо до Сумського апеляційного суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Шосткинського міськрайонного суду

Сумської області О.П.Євдокімова