Справа № 373/2303/18
УХВАЛА

14 червня 2019 року м. Переяслав-Хмельницький

Переяслав-Хмельницький міськрайонний суд Київської області

в складі:

головуючого судді Залеської

при секретарі Руденко О.М.,

за участі: представників відповідача адвоката Цьоми Р.А., адвоката Чичиркіна А.О.,

представника позивача адвоката Вакули Ю.І.,

позивача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника відповідача Алі Аршада адвоката Цьоми Руслана Анатолійовича, про перегляд заочного рішення в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Центральне міжрегіональне управління Державної міграційної служби у м. Києві та Київській області, про визнання шлюбу фіктивним,

ВСТАНОВИВ:

17.05.2019 представник відповідача ОСОБА_3 звернувся до суду з вказаною заявою в інтересах ОСОБА_2 та просив скасувати заочне рішення Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 19.04.2019 та призначити справу до розгляду за правилами загального позовного провадження.

31.05.2019 представником на виконання ухвали суду про усунення недоліків подана уточнена заява про перегляд заочного рішення, яка прийнята судом до розгляду.

Вимоги заяви обґрунтовані тим, що 19.04.2019 Переяслав-Хмельницьким міськрайонним судом Київської області ухвалено заочне рішення, за яким позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Центральне міжрегіональне управління ДМС у м. Києві та Київській області, про визнання шлюбу фіктивним задоволено.

Підставами для скасування заочного рішення представник відповідача у своїй заяві, зокрема, зазначає наступне:

- про дату, час та місце судового розгляду справи відповідачу не було відомо, оскільки з 12.01.2018 він виїхав з України, а тому не з`явився на розгляд справи з поважних причин та не мав можливості заперечити належними доказами проти позовних вимог.

- позивачем не доведено, що у відповідача не було наміру створити сім`ю, і що він зареєстрував шлюб.

- після реєстрації шлюбу з 23.06.2015 до 2018 року він та ОСОБА_4 проживали в м. Тернопіль, доказами того, що шлюб був законним, а відносини сімейні, можуть бути показання свідків ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , яких він буде просити допитати в судовому засіданні у разі перегляду судового рішення.

Представник позивача ОСОБА_7 . надіслав суду заперечення на вказану заяву з додатками та просив відмовити в задоволенні заяви про перегляд заочного рішення.

У судовому засіданні представник позивача зазначив, що стороною відповідача не надано копію всього паспорта, де були б відмітки не лише про виїзд з України, а й про в`їзд. Відповідач Алі Аршад отримав від суду пакет документів: позовну заяву та додатки до неї, що свідчить про його обізнаність зі справою, однак відзиву на позов не надав. Після цього судові повістки надсилались поштою та повернулись без вручення. Одночасно з цим відповідач повідомлявся про час та місце розгляду справи та її суть шляхом розміщення повідомлення на офіційному вебсайті Судової влади через мережу Інтернет, що згідно норм ЦПК являється належним повідомленням особи.

Крім того, представник ОСОБА_7 звернув увагу суду, що до заяви відповідача про перегляд заочного рішення не додано жодного належного та допустимого доказу, що не був врахований судом при ухваленні заочного рішення, але має істотне значення. Показання свідків щодо законності шлюбу, на його думку, є неналежним доказом, крім того у клопотанні про виклик свідків не вказано які саме обставини кожен з них може повідомити суду при перегляді заочного рішення.

Тарасова- ОСОБА_8 підтримала свого представника.

Відповідно до положень ст. 287 ЦПК за результатом розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою:

1)залишити заяву без задоволення;

2)скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Судом встановлено наступне.

13.12.2018 в Переяслав-Хмельницькому міськрайонному суді Київської області зареєстрована цивільна справа №373/2303/18 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Центральне міжрегіональне управління Державної міграційної служби у м. Києві та Київській області, про визнання шлюбу фіктивним.

16.01.2019 ухвалою суду відкрито провадження у справі, призначено підготовче засідання та роз`яснено відповідачу його право на подання відзиву на позов протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому копії ухвали про відкриття провадження.

18.01.2019 на адресу за місцем реєстрації відповідача рекомендованим листом з повідомленням про вручення судом надіслано позовну заяву з додатками та ухвалу суду про відкриття провадження у справі, які відповідно до Повідомлення про вручення поштового відправлення отримав особисто ОСОБА_9 25.01.2019 (а.с.37)

12.02.2019 відповідач ОСОБА_9 в підготовче засідання не з`явився, відзиву на позов не надав. Підготовче засідання проведено без його участі, а справу призначено до розгляду в судовому засіданні на 19.03.2019, про що постановлена ухвала суду.

Про дату, час та місце розгляду справи відповідач повідомлявся судом як шляхом направлення поштового повідомлення, яке повернулось без вручення «за закінченням терміну зберігання» так і у спосіб розміщення судового повідомлення на офіційному вебсайті судової влади України через мережу Інтернет, що згідно ч.11 ст. 128 ЦПК України являється належним повідомленням особи (а.с.56,58).

Судове засідання 29.03.2019 було відкладено на 19.04.2019, у зв`язку з неявкою відповідача, від якого не надійшло будь-яких заяв чи клопотань.

В судове засідання 19.04.2019 відповідач викликався шляхом розміщення судового повідомлення на офіційному вебсайті судової влади України, однак в судове засідання не зявився (а.с. 66).

19.04.2019 Переяслав-Хмельницький міськрайонний суд Київської області за згодою позивача ухвалив заочне рішення у справі, яким задовольнив позов та визнав недійсним, як фіктивним шлюб, укладений 23.06.2015 між позивачем та відповідачем.

Копія паспорта громадянина Пакистану на ім`я ОСОБА_9 , подана представником відповідача не в повному обсязі. У ньому міститься єдина відмітка державної прикордонної служби України про виліт з України 12.01.2018, однак про в`їзд в іншу державу такої відмітки немає, як немає і послідуючих сторінок. Отже, така копія паспорта в розумінні ст. 77 ЦПК не може вважатись належним доказом тих обставин, що на момент розгляду справи відповідач не перебував в Україні.

Відповідно до відмітки працівника «Укрпошта» повідомлення про вручення поштового відправлення суду, а саме: позовної заяви з додатками та ухвали про відкриття провадження, отримав особисто ОСОБА_9 ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Суд вважає таке повідомлення про вручення належним доказом, оскільки представником відповідача не доведено інше.

Вищевказане поштове відправлення вручено відповідно до абзацу першого пункту 106 Правил надання послуг поштового зв`язку, затвердженого постановою КМУ від 5 березня 2009 р. №270 (з поточними змінами), де зазначено: під час вручення фізичній особі реєстрованого поштового відправлення, виплати коштів за поштовим переказом з повідомленням про вручення працівник поштового зв`язку на підставі пред`явленого одержувачем документа, що посвідчує особу, зазначає на бланку повідомлення про вручення його прізвище.

Про те, що відповідач знав, що розглядається дана справа і по ній ухвалено рішення свідчить той факт, що вже 06.05.2019 він уклав договір про надання правової допомоги з адвокатом, який 16.05.2019 звернувся до суду з заявою про ознайомлення з матеріалами справи, а вже 17.05.2019 подав заяву про перегляд заочного рішення.

Крім того, судом встановлено, що у грудні 2017 року ОСОБА_9 сам звертався до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з заявою про розірвання шлюбу, яка 13.11.2018 ухвалою суду була залишене без розгляду разом із зустрічною позовною заявою ОСОБА_10 про визнання шлюбу фіктивним (а.с.15-16).

Відтак, він повинен був цікавитись справами, що розглядаються судами України, де він є або може бути стороною у справі, та слідкувати за повідомленнями на офіційному вебсайті судової влади України та за поштовою кореспонденцією, що надходить йому за зареєстрованим місцем проживання в Україні.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що представниками відповідача не доведено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позов з поважних причин.

Крім цього до заяви про перегляд заочного рішення представником позивача не додано жодного доказу, який має істотне значення для правильного вирішення справи. Посилання представника на клопотання про виклик в судове засідання двох свідків, які при перегляді заочного рішення по суті можуть підтвердити законність шлюбу є необґрунтованим з точки зору конкретних обставин та відомостей, які можуть повідомити ці особи.

Відповідно до положень ст. 286 ЦПК заява про перегляд заочного рішення повинна бути розглянута протягом п`ятнадцяти днів з дня її надходження.

Статтею 288 ЦПК України визначені підстави для скасування заочного рішення, які мають існувати одночасно: якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин; і докази на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Вищевказані обставини в суді не встановлені, а тому заяву про перегляд заочного рішення суд залишає без задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст. 286-288 ЦПК, суд

УХВАЛИВ:

Заяву представника відповідача ОСОБА_11 ОСОБА_3 , про перегляд заочного рішення Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 19 квітня 2019 року в справі № 3732303/18 залишити без задоволення

Роз`яснити відповідачу, що заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення

Повний текст ухвали виготовлено 18.06.2019

Суддя А.О. Залеська