АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 22-ц/793/1011/19Головуючий у 1-й інстанції Тептюк Є.П. Доповідач в апеляційній інстанції Фетісова Т.Л.
Категорія: на ухвалу
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 червня 2019 року м. Черкаси

Апеляційний суд Черкаської області в складі колегії суддів цивільної палати:

суддя-доповідач Фетісова Т.Л.

судді Сіренко Ю.В., Пономаренко В.В.

секретар Торопенко Н.М.

учасники справи:

позивач (скаржник) - Черкаська місцева прокуратура,

відповідачі - Головне Управління Держгеокадастру у Черкаській області,

ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Черкаської місцевої прокуратури на ухвалу Черкаського районного суду Черкаської області від 24.05.2019 (постановлена о 12 год. 19 хв. у залі судових засідань Черкаського районного суду, повний текст складено 28.05.2019, суддя в суді першої інстанції Тептюк Є.П.) про залишення без розгляду позовної заяви у цивільній справі за позовом Черкаської місцевої прокуратури, яка діє в інтересах держави, до Головного Управління Держгеокадастру у Черкаській області, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання незаконним та скасування наказу, визнання незаконним договору купівлі-продажу, визнання незаконним та скасування запису про державну реєстрацію права приватної власності на земельну ділянку, витребування земельної ділянки, :

в с т а н о в и в :

29.12.2018 заступник керівника Черкаської місцевої прокуратури, який діє в інтересах держави, як позивач, звернувся до суду із вказаним позовом про визнання незаконним та скасування наказу, визнання незаконним договору купівлі-продажу, визнання незаконним та скасування запису про державну реєстрацію права приватної власності на земельну ділянку, витребування земельної ділянки. Прокуратурою вказано, що Держгеокадастр не наділений повноваженнями на звернення до суду з позовами про скасування власних наказів та витребування незаконно вилучених земельних ділянок, що вибули із розпорядження держави у приватну власність. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі, якщо захист цих інтересів не здійснює, або неналежним чином здійснює відповідний орган, але прокурор не зобов`язаний встановлювати причини, за яких позивач не здійснює захист своїх інтересів.

Згідно заявлених клопотань відповідачів ухвалою Черкаського районного суду Черкаської області від 24.05.2019 позовну заяву у справі залишено без розгляду на підставі положень п.1 ч.1 ст.257 ЦПК України у зв`язку з тим, що відсутні визначені законодавством підстави для представництва інтересів держави прокурором, що, на думку суду, свідчить про заявлення позову особою, яка не має процесуальної дієздатності.

Не погоджуючись з такою ухвалою суду першої інстанції, Черкаська місцева прокуратура подала 05.06.2019 апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування норм матеріального права та на порушення норм процесуального права, просить ухвалу суду першої інстанції скасувати та направити справу до суду для продовження розгляду. Зазначає, що управління Держгеокадастру не має повноважень на звернення з позовом про скасування власних наказів та витребування земельних ділянок, що вибули у власність до третіх осіб. ГУ Держгеокадастру не вчиняло дій на повернення у розпорядження держави земель, які незаконно вибули до фізичних осіб відповідачів. Протягом часу розгляду даної справи в суді першої інстанції Держгеокадастр не вчиняв дій на усунення виявлених порушень, отже прокурор правомірно набув статусу позивача в цій справі.

У відзиві на апеляційну скаргу представник відповідача просив суд відхилити апеляційну скаргу та залишити ухвалу суду першої інстанції без змін, оскільки вважає іі законною та належним чином обґрунтованою.

Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Відповідно до положень ч.ч.1, 2, 5 ст.263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Заслухавши доповідь судді, вивчивши та обговоривши наявні докази по справі, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах вимог та доводів апеляційної скарги, апеляційний суд дійшов наступних висновків.

Згідно положень п.1 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позов подано особою, яка не має цивільної процесуальної дієздатності.

Частиною 1 статті 47 ЦПК України встановлено, що здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи.

Частиною 1 статті 92 ЦК України передбачено, що юридична особа набуває цивільних прав та обов`язків і здійснює їх через свої органи, які діють відповідно до установчих документів та закону.

Таким чином цивільною процесуальною дієздатністю наділені усі юридичні особи з моменту їх реєстрації до припинення юридичної особи. Юридичних осіб у суді представляють їхні органи, що діють у межах повноважень, наданих їм законом, статутом чи положенням, або їх представники.

Отже змістом цивільної процесуальної дієздатності є здатність особисто здійснювати процесуальну діяльність. Це означає, що наявність цивільної процесуальної дієздатності необхідна для самостійного ведення процесу.

Одночасно, апеляційний суд приймає до уваги, що згідно ч.ч.1, 3, 4 ст.23 ЗУ «Про прокуратуру» представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи його законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Як вірно вказав суд першої інстанції, за правовим висновком ВС у постанові від 03.04.2019 по справі №909/63/18 прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках:

- якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесено відповідні повноваження;

- у разі відсутності такого органу.

Встановлення наявності вказаних обставин необхідне для визначення існування підстав для представництва прокурором інтересів держави в суді, іншими словами - наявності права у прокурора заявляти у суді відповідний позов (право на позов), тобто забезпеченої законом можливості звернення до суду за захистом цивільних прав.

Аналіз матеріального і процесуального законодавства дає підстави вважати, що право на позов - це право на відновлення порушеного права в певній, встановленій законом формі та в певному порядку, який забезпечує об`єктивність та реальність захисту порушеного права. Відповідно право на пред`явлення позову та право на задоволення позову є складовими частинами права особи на позов, яке є суб`єктивним правом позивача.

Отже залишати позовну заяву без розгляду з підстав, передбачених п.1 ч.1 ст.257 ЦПК України, суд вправі, якщо її заявлено особою, яка не може особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді, що в даній справі не має місця, адже позивач - Черкаська місцева прокуратура в особі відповідної посадової особи (заступника керівника), вправі мати та здійснювати процесуальні обов`язки під час розгляду цивільних справ.

Апеляційний суд приходить до висновку про те, що суд першої інстанції помилково вказав про відсутність в прокуратури цивільної процесуальної дієздатності одночасно аргументувавши це відсутністю у прокуратури права на позов, що є різними за змістом правомочностями.

Відповідно до положень п.4 ст.379 ЦПК України підставою для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Отже ухвалу Черкаського районного суду Черкаської області від 24.05.2019 про залишення без розгляду позовної заяви у даній справі слід скасувати у зв`язку з порушенням судом норм процесуального права - п.1 ч.1 ст.257 ЦПК України, а матеріали справи - направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

При цьому апеляційна скарга підлягає до часткового задоволення, адже аргументи скаржника стосовно належності спору у справі до юрисдикції загальних судів за встановлених обставин на правильність судового рішення районного суду впливати не може.

Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 379, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд,

п о с т а н о в и в :

апеляційну скаргу - задовольнити частково.

Ухвалу Черкаського районного суду Черкаської області від 24.05.2019 про залишення без розгляду позовної заяви у цивільній справі за позовом Черкаської місцевої прокуратури, яка діє в інтересах держави, до Головного Управління Держгеокадастру у Черкаській області, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання незаконним та скасування наказу, визнання незаконним договору купівлі-продажу, визнання незаконним та скасування запису про державну реєстрацію права приватної власності на земельну ділянку, витребування земельної ділянки - скасувати.

Матеріали даної цивільної справи направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова апеляційного суду набирає чинності з дня її прийняття та може бути оскаржена до суду касаційної інстанції протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення в порядку та за умов, визначених цивільним процесуальним законодавством.

Повну постанову складено 20.06.2019.

Суддя-доповідач

Судді