Справа № 135/427/19
Провадження № 2-о/135/24/19
РІШЕННЯ

іменем України

11.06.2019 м. Ладижин Вінницька область

Ладижинський міський суд Вінницької області у складі: головуючого судді Волошиної Т.В., за участі секретаря судових засідань Басараб О.Д., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Ладижин Вінницької області цивільну справу за заявою ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 , заінтересована особа Московська обласна нотаріальна палата Російської Федерації (місцезнаходження: пр. Юбілейний, 72, м. Реутов, Московська область, Російська Федерація, 143969) про встановлення факту родинних відносин,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про встановлення факту родинних відносин.

На обґрунтування вимог зазначила, що вона є племінницею нині покійного ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 20 листопада 2018 року, виданого Реутовським відділом ЗАГС ГУЗАГС Московської області Російської Федерації.

Після його смерті відкрилася спадщина на належне йому рухоме та нерухоме майно. Заповіт після своєї смерті ОСОБА_2 не залишав.

Вона, як племінниця, є спадкоємцем другої черги та має намір оформити спадкові права після смерті дядька. Іншими спадкоємцями однієї з нею черги є її рідний брат ОСОБА_3 та сестра ОСОБА_4 .

Однак, при оформленні спадщини в Московській обласній нотаріальній палаті, виникли перешкоди, оскільки неможливо підтвердити родинні відносини із покійним ОСОБА_2 . А саме, у свідоцтві про народження її батька - ОСОБА_5 допущено помилку в імені, записавши його ім`я з однією літерою »н» « ОСОБА_6 », а в її свідоцтві про народження та у свідоцтві про смерть батька, його ім`я записано з двома літерами «нн» « ОСОБА_7 ». Ім`я « ОСОБА_7 » відмінне від імені « ОСОБА_6 ».

Такий недолік в документах, що підтверджують її родинні відносини з нині покійним дядьком, перешкоджає її оформити спадщину за законом, тому вона вимушена звернутися до суду із заявою про встановлення факту, а саме, що вона - ОСОБА_1 є племінницею ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Сторони в судове засідання не з`явилися.

Заявниця ОСОБА_1 подала до суду заяву, в якій просить розглянути справу у її відсутність, викладені в заяві вимоги підтримує та просить задовольнити.

Представник заінтересованої особи: Московської обласної нотаріальної палати Російської Федерації, будучи належним чином повідомленим, про що свідчать повернені поштові повідомлення, в судове засідання не з`явився. Заяв, клопотань про розгляд справи без їх участі не подав.

Відтак, суд не вбачає підстав для відкладення розгляду справи, тому проводить його в даному судовому засіданні за відсутності таких осіб, не здійснюючи фіксування процесу технічними засобами, що узгоджується з приписами ст.247 ЦПК України.

З`ясувавши усі обставини справи, та, перевіривши за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, на які посилається заявник як на підставу своїх вимог, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд установив наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 293 ЦПК України, окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Згідно з п.5 ч.2 ст.293 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про: встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Згідно з п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину.

Суд встановив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 20 листопада 2018 року, виданого Реутовським відділом ЗАГС ГУЗАГС Московської області Російської Федерації. Після його смерті відкрилася спадщина на належне йому рухоме та нерухоме майно. ОСОБА_1 , як його племінниця та спадкоємиця другої черги, оформити спадщину належним чином не може, через недоліки в документах, що підтверджують її родинні відносини з покійним дядьком - ОСОБА_2 .

Ці факти стверджуються сукупністю доказів, що не викликають сумнівів у своїй достовірності та допустимості.

З копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 від 12 грудня 2018 року, виданого відділом Управління ЗАГС при Уряді Республіки Саха (Якутія) по Алдайському районі Російської Федерації, вбачається, що ОСОБА_2 народився ІНФОРМАЦІЯ_2 . Його батьками записані: ОСОБА_8 та ОСОБА_9 .

З копії свідоцтва про народження ОСОБА_5 №51133 від 19 травня 1938 року, виданого «бюро ЗАГС приписка Незаметный Алданский район ЯАССР (на рос. мові)», видно, що його батьками є ОСОБА_8 та ОСОБА_9 .

Із вказаних свідоцтв про народження вбачається, що ОСОБА_5 та ОСОБА_2 є рідними братами, оскільки у них одні і ті ж самі батько- ОСОБА_8 та мати- ОСОБА_9 .

З копії свідоцтва про народження ОСОБА_1 серії № НОМЕР_3 від 25 грудня 1973 року, виданого ЗАГС Залізничного району міста Києва, видно, що її батьками є ОСОБА_5 та ОСОБА_10 .

Із свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 20 листопада 2018 року, виданого Реутовським відділом ЗАГС ГУЗАГС Московської області Російської Федерації видно, що ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , про що складено актовий запис № 3.

Ці докази суд приймає до уваги, оскільки вони зібрані із дотриманням вимог законів, не суперечать один одному та ніким не оскаржуються.

Виходячи із наведеного, суд вважає, що обставини, викладені в заяві знайшли своє підтвердження в судовому засіданні і тому заява підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 2, 4, 5, 10, 11-13, 19, 76-81, 83, 89, 90, 92, 95, 258, 259, 263-265, 268, 273, 294, 315, 319 ЦПК України, п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд

ВИРІШИВ:

Заяву задовольнити.

Встановити, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ідентифікаційний номер НОМЕР_4 , є племінницею нині покійного ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення може бути оскаржене у апеляційному порядку до Вінницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги через Ладижинський міський суд Вінницької області. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення (ч.1 ст.354, ст.355 ЦПК України).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду (ч.ч.1, 2 ст.273 ЦПК України).

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення (п.1 ч.2 ст.354 ЦПК України).

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин (ч.3 ст.354 ЦПК України).

У разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення (ч.4 ст.268 ЦПК України).

Повний текст рішення виготовлено «11» червня 2019 року.

Суддя