Номер провадження 2/754/3924/19 Справа №754/105/19
05 червня 2019 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:
судді Саламон О.Б.
з участю секретаря судового засідання Вільховченко І.І.
розглянувши в судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, треті особи ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом, -
Позивач ОСОБА_1 звернувся з позовом про визнання права власності на кв. АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за заповітом, після смерті рідного дядька ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1
Обґрунтовуючи вимоги позову, посилається на те, що ОСОБА_4 залишив заповіт, яким заповів вказану вище квартиру йому, проте нотаріусом було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, у зв`язку з відсутністю правовстановлюючого документу на вказану квартиру. З огляду на викладене позивач вимушений звертатись до суду з вказаним позовом.
11.03.2019 р. ухвалою суду відкрито провадження по справі, постановлено здійснювати розгляд справи за правилами та в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання.
28.03.2019 р. до суду зі сторони третьої особи ОСОБА_3 надійшла заява, у відповідності до якої вимоги позову підтримує.
04.04.2019 р. закрито підготовче провадження, справу призначено до розгляду по суті.
17.04.2019 р. до суду надійшов відзив Київської міської ради, згідно з яким просять слухати справу за відсутності їх представника, ухвалити рішення згідно чинного законодавства.
Від повивача в судове засідання надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, вимоги позову підтримує в повному обсязі, не заперечує щодо розгляду справи в порядку заочного провадження.
Відповідач в судове засідання не з`явився, причини неявки суду не відомі.
Третя особа ОСОБА_3 в поданій до суду заяві просила розглядати справу за її відсутності, в судове засідання не з`явилась.
Третя особа ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилась, причини неявки суду не повідомила, про розгляд справи повідомлялась належним чином, про що свідчать повідомлення про вручення поштових відправлень.
Приймаючи до уваги викладене, визнавши матеріали справи достатніми для вирішення справи, а неявку учасників справи такою, що не перешкоджає розгляду заяви, суд розглядає заяву без участі сторін по справі.
Враховуючи, що сторони по справі в судове засідання не з"явились,відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Оскільки відповідач не з`явився в судове засідання, про розгляд справи повідомлявся належним чином, а також те, що позивач не заперечує щодо розгляду справи в порядку заочного провадження, суд вважає можливим розглянути спір відповідно до ст.ст. 280-282 ЦПК України та на підставі матеріалів справи постановити заочне рішення.
Дослідивши та всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши зібрані по справі докази виходячи зі свого внутрішнього переконання, яке ґрунтується на повному та всебічному дослідженні обставин справи, суд дійшов висновку про задоволення позову з наступних підстав.
Встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 . помер ОСОБА_4 .
13.07.2017 р. ОСОБА_4 склав заповіт, яким заповів належну йому кв. АДРЕСА_1 ОСОБА_1
З Інформаційної довідки Київського підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» від 21.05.2018 р., вказана вище квартира належала ОСОБА_4 на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого Відділом приватизації Ватутінської райдержадміністрації 21.06.2000 р.
З наданої до суду копії спадкової справи №8/2018 щодо майна померлого ОСОБА_4 , з заявами про прийняття спадщини також звернулись ОСОБА_3 , яка є рідною сестрою померлого, та ОСОБА_2 , яка є колишньою дружиною ОСОБА_4 .
При цьому, як вбачається з рішення Деснянського районного суду м. Києва від 23.11.2017 р. ОСОБА_4 та ОСОБА_2 перебували в зареєстрованому шлюбі з 25.08.2000 р., який вказаним рішенням суду розірвано.
Враховуючи вказане, а також те, що ОСОБА_2 , яка повідомлена належним чином про розгляд справи, до суду з жодними заявами не зверталась, підстави вважати, що кв. АДРЕСА_1 є спільним майном подружжя, відсутні.
Постановою приватного нотаріуса КМНО Чмирук О.В. від 16.11.2018 р. позивачу відмовлено в видачі свідоцтва про право на спадщину, у зв`язку з відсутністю правовстановлюючого документу на квартиру.
Як, передбачено ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Згідно зі ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Стаття 1218 ЦК України передбачає, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Відповідно до ст. 1297 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.
Відповідно до ч. 5 ст. 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини та згідно із ч. 3 ст. 1296 ЦК України відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.
Згідно ст. 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.
Стаття 1235 ЦК України вказує, що заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин.
Стаття 1248 ЦК України встановлює, що нотаріус посвідчує заповіт, який написаний заповідачем власноручно або за допомогою загальноприйнятих технічних засобів.
У відповідності до ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265цього Кодексу.
Таким чином, дослідженими під час розгляду справи доказами підтверджено, що кв. АДРЕСА_1 належала ОСОБА_4 і це майно входить до складу спадщини після його смерті, а тому в порядку спадкування повинно відійти спадкоємцю за заповітом, тобто позивачу у справі.
На підставі п. 4.14 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року №296/5, видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації, проводиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів.
Згідно зі ст. 182 ЦК України та ст. 3 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» від 01.07.2004 року №1952-ІV, право власності на нерухомість підлягає обов`язковій державній реєстрації та виникає з моменту такої реєстрації. Будь-які правочини щодо нерухомого майна, в тому числі видача свідоцтва про право на спадщину, вчиняються, якщо право власності на таке майно зареєстровано згідно з вимогами цього Закону.
Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» зазначено, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.
Як роз`яснено у листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року №24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних прав про спадкування», якщо документи, що засвідчують право власності на нерухоме майно, існували, проте були втрачені власником та не можуть бути відновлені в передбаченому законом порядку, застосуванню підлягає ст. 392 ЦК України, відповідно якої позов про визнання права власності може бути пред`явлений, якщо це право оспорюється або не визнається іншою, а також у разі втрати власником документа, який засвідчує його право власності.
Відповідно до ч.1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. (ч. 5 ст. 81 ЦПК України).
Враховуючи те, що позивач в іншій спосіб, крім як звернутися з позовом до суду про визнання права власності в порядку спадкування, захистити своє порушене право не може, враховуючи те, що до суду не надійшло доказів на спростування викладених в позові обставин, суд вважає, що позовні вимоги про визнання за позивачем права власності на спадкове майно ґрунтуються на чинному законодавстві, а тому підлягають задоволенню в повному обсязі.
Керуючись ст.ст. 2, 5-7, 10-12, 76-83, 189, 200, 211, 258, 259 ЦПК України, ст.ст. 182, 1216-1218, 1268, 1297 ЦК України, суд, -
Позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради, треті особи ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом - задовольнити.
Визнати за ОСОБА_1 в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , право власності на кв. АДРЕСА_1 .
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня отримання його копії. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку. Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку.
Рішення може бути оскаржено протягом 30 днів з дня його проголошення шляхом подання безпосередньо до Київського апеляційного суду апеляційної скарги.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не подано. В разі подання апеляційної скарги рішення набирає законної сили, якщо його не скасовано, після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови за наслідками апеляційного перегляду.

До початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Деснянський районний суд міста Києва.

Позивач ОСОБА_1 - ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_2 .

Відповідач Київська міська рада - , м. Київ, вул. Хрещатик, 36.

Третя особа ОСОБА_2 - ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , АДРЕСА_1 .

Третя особа ОСОБА_3 - ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_3 , АДРЕСА_2 .

Повний текст рішення суду складено 05.06.2019 р.

Суддя