У Х В А Л А

про залишення заяви без руху

Справа № 126/1162/19

Провадження № 2/126/703/2019

"05" червня 2019 р. м. Бершадь

Суддя Бершадського районного суду Вінницької області Гуцол В. І.

розглянувши позовну заяву акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача АТ КБ "ПриватБанк" звернувся в суд з позовом до відповідача ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Дослідивши матеріали позовної заяви, встановлено, що вона не відповідає вимогам ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до ч.2 ст.175 ЦПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

На офіційну електронну адресу Бершадського районного суду Вінницької області 23.05.2019 року надійшла позовна заява АТ КБ «ПриватБанк».

24.05.2019 року судом на адресу відділу адресно-довідкової роботи УДМС України у Вінницькій області надіслано запит на місце реєстрації відповідача, відповідь на який отримана судом 05.06.2019 року.

Згідно довідки відділу адресно-довідкової роботи УДМС України у Вінницькій області, ОСОБА_1 у Вінницькій області зареєстрованою не значиться.

15.12.2017 року набрали чинності зміни до Цивільного процесуального кодексу України, внесені Законом України від 03.10.2017 №2147-VIII «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів (Розділи 1-3)».

Відповідно до ч.5 ст. 43 ЦПК України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Згідно ч.6 ст.43 ЦПК України процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Відповідно до ч.8 ст.43 ЦПК України якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника).

Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Згідно 2 абз. п.п.15.15) п.15) ч.1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацією України у газеті "Голос України" та на веб-порталі судової влади оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

В газеті «Голос України» (№ 42 (7048) від 01.03.2019) опубліковано повідомлення Державної судової адміністрації України, згідно якого відповідно до рішення Вищої ради правосуддя від 28.02.2019 № 624/0/15-19 та враховуючи результати обговорення з судами, іншими органами та установами системи правосуддя питання необхідності відтермінування початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (ЄСІТС), Державна судова адміністрація України повідомила про відкликання оголошення, опублікованого в газеті "Голос України" (№ 229 (6984) від 01.12.2018).

Станом на дату постановлення ухвали Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система роботу не розпочала.

Відповідно до п.п.15.1) п.15) ч.1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.

Судом встановлено, що у позовній заяві позивачем зазначено, що документ сформований в системі «Електронний суд» 23 травня 2019 року. Проте, приймаючи до уваги, що Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система станом на день постановлення цієї ухвали ще не запроваджена (проводиться тестовий режим), суд позбавлений можливості приймати електронні документи учасників справи у системі «Електронний суд».

Отже, враховуючи, що позовна заява сформована позивачем в системі «Електронний суд», тобто подана не у паперовій формі, позивач з метою звернення до суду має подати до суду паперову позовну заяву із власноручним підписом особи, уповноваженої на її підписання, а також її копії відповідно до кількості учасників справи.

Вказана правова позиція щодо необхідності подання документів у паперовій формі до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, викладена також в ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 14 лютого 2019 року по справі №9901/43/19 (П/9901/43/19), ухвалі Верховного Суду від 12.04.2019 у справі №234/18407/18, провадження №К/9901/9761/19.

Вказане не є позбавленням доступу до правосуддя, оскільки на даний час суд позбавлений можливості приймати електронні документи учасників справи у системі «Електронний суд».

Відповідно до ч.1 ст.177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб, засвідчених належним чином.

Враховуючи вищевикладене, на підставі ст.185 ЦПК України суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху та надати позивачу строк десять днів з моменту отримання ухвали суду, виправити вказані недоліки, та роз`яснити, що в іншому випадку позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві зі всіма додатками.

Суддя зауважує, що залишення позовної заяви без руху не є обмеженням у доступі до правосуддя. Так, згідно практики Європейського суду з прав людини, сформульовану, зокрема в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі "Пелевін проти України" (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі "Наталія Михайленко проти України" (пункт 31) зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою: регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Суддя також враховує позицію Європейського суду з прав людини, сформовану, зокрема, у пункті 55 справи "Креуз проти Польщі", що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом першим статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти ("Kreuzv).

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 4, 5, 175, 185, 258, 260 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором залишити без руху.

Надати позивачу строк десять днів з моменту отримання ухвали суду виправити вказані недоліки, в іншому випадку позовна заява буде вважатися неподаною і буде повернута позивачу.

Оскарження ухвали нормами діючого законодавства не передбачено.

Суддя В. І. Гуцол