Провадження №2-з/389/26/18
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 січня 2019 року суддя Знам'янського міськрайонного суду Кіровоградської області Тьор Є.М., розглянувши заяву публічного акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» про вжиття заходів забезпечення позовної заяви публічного акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» до ОСОБА_1, ОСОБА_2 про виділення частки у спільній сумісній власності подружжя, -

В С Т А Н О В И В:

ПАТ «Державний ощадний банк України» одночасно з пред'явленням позову подав суду заяву про вжиття заходів забезпечення позовної заяви, в якій просив накласти арешт на земельну ділянку площею 1,2991 га, кадастровий номер НОМЕР_2, розтавшовану за адресою: АДРЕСА_1, яка належить ОСОБА_2.

В обґрунтування поданої заяви позивач зазначив, що рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 12 серпня 2016 року та рішенням апеляційного суду м. Києва від 16 листопада 2016 року на користь АТ «Ощадбанк» було стягнено з ОСОБА_1 кредитну заборгованість у розмірі 101 544 052,34 грн.. Однак, останній ухиляється від виконання зазначеного рішення. За даними Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, у власності ОСОБА_2 знаходиться земельна ділянка площею 1,2991 га, кадастровий номер НОМЕР_2, з цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства, яка розтавшована за адресою: Кіровоградська область, Знам'янський район, село Гостинне, вулиця Яківці,земельна ділянка 30, реєстраційним номер майна: 22. Оскільки шлюб між відповідачами було укладено 06 вересня 1996 року то зазначена земельна ділянка є об'єктом права спільної сумісної власності подружжя, як майно набуте за час шлюбу, і відповідно ? частини належить на праві власності ОСОБА_1. Також позивач вказав, що забезпечення позовної заяви спрямоване насамперед проти несумлінних дій ОСОБА_2, яка на сьогодні є власником вказаної земельної ділянки та відповідно за час розгляду справи може вказану земельну ділянку приховати, продати, знищити чи знецінити її тощо. Про необхідність накладення арешту на спірне майно та ймовірність його відчуження свідчить і той факт, що відповідачі здійснили відчуження нерухомого майна шляхом укладення договорів купівлі-продажу та дарування, що фактично створило перешкоду позивачу в можливості звернення стягнення на таке нерухоме майно.

Позивач також зауважив, що з огляду на судову практику в справах про виділення частки у спільній сумісній власності подружжя та завантаженість судів судовими справами, тривалість розгляду справи за позовом ПАТ «Державний ощадний банк України» до відповідачів може затягнутися не на один рік. Тож, за цей великий проміжок часу ОСОБА_2 може вчинити будь-які дії з даною земельною ділянкою, а тому позивач вимушений звернутися до суду з даною заявою про накладення арешту на земельну ділянку. У рамках відкритого виконавчого провадження щодо примусового стягнення заборгованості з ОСОБА_1 на користь позивача, державним виконавцем не виявлено жодного зареєстрованого рухомого чи нерухомого майна за боржником. Таким чином, вказаного майна для погашення заборгованості ОСОБА_1 перед позивачем в сумі 101544052 грн. 34 коп. буде недостатнім і, відповідно, позивач нестиме великі збитки. Позивач вважає, що підставою для забезпечення позову є обґрунтоване припущення, що невжиття відповідних заходів забезпечення позову може утруднити або зробити неможливим виконання рішення суду в разі задоволення позову.

Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод «Право на ефективний засіб юридичного захисту» встановлено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі. Одним з механізмів забезпечення ефективного юридичного захисту є передбачений національним законодавством України інститут вжиття заходів до забезпечення позову.

Зі змісту постанови Пленуму Верховного суду України від 22.12.2006 №9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» вбачається, що забезпечення позову - це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог. Точне і неухильне додержання судами України норм чинного законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову є необхідною умовою здійснення завдань цивільного судочинства, які полягають у справедливому, неупередженому та своєчасному розгляді й вирішенні цивільних справ із метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Позов майнового характеру дозволяється забезпечувати шляхом накладення арешту на майно або грошові кошти, що належать відповідачеві і знаходяться у нього або в інших осіб.

Відповідно до ч.1 та ч.2 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред'явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно з п.1 ч.1 ст.150 ЦПК України, позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

За змістом ч.3 ст.150 ЦПК України, заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з'ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Дослідивши матеріали позовної заяви та оглянувши документи встановлено, що рішенням суду з ОСОБА_1 на користь позивача стягнуто борг у розмірі 101544052 грн. 34 коп. У процесі виконання даного рішення між сторонами виник спір щодо виділення останньому частки у спільній сумісній власності подружжя, а саме земельної ділянки площею 1,2991 га, кадастровий номер НОМЕР_2, розтавшованої за адресою: АДРЕСА_1, для звернення позивачем стягнення на дану в порядку, встановленому статтею 366 ЦК України. Тож, станом на день звернення до суду дана земельна ділянка належить ОСОБА_2. Оскільки, сума стягнутого за рішенням суду боргу з ОСОБА_1 є досить значною, невжиття заходів забезпечення позову може в подальшому утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду у справі.

Враховуючи викладене, з'ясувавши відповідність виду забезпечення позову обсягу позовних вимог, беручидо уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права на володіння, користування та розпорядження земельною ділянкою яких можуть бути порушені у зв'язку із застосуванням відповідного заходу, а також беручи до уваги зміст заходу забезпечення та мету його застосування, яка полягає в захисті інтересів учасника процесу, а не в порушенні прав інших осіб, приходжу до висновку, що невжиття такого заходу може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся, тому вважає, що такий захід забезпечення позову, як накладення арешту на земельну ділянку є розумним, обґрунтованим, адекватним, логічним і справедливим до вирішення даного спору по суті, а також є співмірним із заявленими позивачем вимогами, та спроможним забезпечити фактичне виконання судового рішення у випадку задоволення позовних вимог та відновити порушені права позивача, а тому подана заява про вжиття заходів забезпечення позовної заяви підлягає задоволенню.

Суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. За клопотанням учасника справи суд може допустити заміну одного заходу забезпечення позову іншим. У разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев'яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Особи, винні в невиконанні ухвали про забезпечення позову, несуть відповідальність, встановлену законом.

Міри по застосуванню зустрічного забезпечення позову судом не приймалися.

Керуючись ст.ст. 149-153, 260, 353 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

Заяву публічного акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» про вжиття заходів забезпечення позовної заяви публічного акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» до ОСОБА_1, ОСОБА_2 про виділення частки у спільній сумісній власності подружжя - задовольнити.

Накласти арешт на земельну ділянку площею 1,2991 га, кадастровий номер НОМЕР_2, розтавшовану за адресою: АДРЕСА_1, яка належить ОСОБА_2.

Стягувач: публічне акціонерне товариство «Державний ощадний банк України», , місце знаходження: вул. Госпітальна,12-Г, м. Київ, 01001.

Боржник: ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, РНОКПП: НОМЕР_1, місце проживання: АДРЕСА_1На ухвалу суду може бути подана апеляційна скарга до Кропивницького апеляційного суду протягом п'ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

У відповідності до п.15 п.п.15.5 Розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження.

Дата складення ухвали - 02 січня 2019 року.

Суддя Знам'янського міськрайонного суду

Кіровоградської області Є М. Тьор