Номер провадження 2/754/5885/19 Справа №754/7804/19
20 листопада 2019 року Деснянський районний суд міста Києва у складі:
головуючого судді - Таран Н.Г.,
за участю секретаря судового засідання - Раєвського П.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю Компанія з управління активами «Прімоколект-Капітал» до ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості за кредитним договором,
-заборгованість за відсотками - 148013,09 грн.;
-заборгованість за пенею - 0 грн.;
-заборгованість за комісією - 0 грн.
Неодноразово вживалися заходи щодо досудового врегулювання спору між сторонами. На поштову адресу боржника було відправлено ряд листів - повідомлень про зміну Кредитора і повідомлення-вимога про погашення заборгованості, зокрема 18.04.2019 року була відправлена вимога про погашення кредитної заборгованості.
Зважаючи на невиконання відповідачем зобов`язань, стосовно повернення кредиту, позивач вправі вимагати у відповідача суму боргу.
Представник позивача - в судове засідання не з`явився, однак, на адресу суду направив клопотання, відповідно до змісту якого вбачається, що останній просить суд розглядати справу у його відсутність. Проти винесення заочного рішення не заперечує.
Останнє відоме місце проживання відповідача: АДРЕСА_1 .
Відповідно до інформації наданої відділом обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ЦМУ ДМС в м. Києві та Київській області ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , однак знятий з реєстрації 08.11.2013 року, оскільки втратив право користування житлом.
Відповідно до частини 11 статті 128 ЦПК України, відповідач, третя особа або свідок зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, викликаються до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України.
З опублікуванням оголошення про виклик відповідач вважається повідомленим про дату, час і місце розгляду справи.
Порядок публікації оголошень на офіційному веб-порталі судової влади України визначаються Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.
Відповідно до роз`яснення Державної судової адміністрації України від 24.01.2018 року за №10-2141/18 про розміщення оголошень про виклик на офіційному веб-порталі судової влади України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно- телекомунікаційної системи інформація про виклик у справі відповідача, третьої особи, свідка, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, розміщується безпосередньо судом на його офіційній сторінці веб-порталу судової влади України.
У зв`язку з вищевикладеним виклик відповідача був розмішений на офіційному сайті Деснянського районного суду м. Києва у розділі, у якому розміщуються оголошення про виклик учасників судових засідань до суду.
Відповідач не скористався процесуальним правом подачі відзиву на позовну заяву у встановлений ухвалою суду від 14.06.2019 року строк, та за відсутності доказів поважності причин неподання учасниками розгляду заяв по суті справи, суд вирішує справу за наявними письмовими матеріалами, що відповідає положенню частини восьмої статті 178 ЦПК України.
Суд вважає, за можливим вирішити справу на підставі наявних у ній матеріалів та постановити заочне рішення, проти чого не заперечує представник позивача, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. З огляду на викладене фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому їх дослідженні, дійшов висновку про задоволення позову з таких підстав.
Відповідно до вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені у судовому засіданні.
Згідно із статтями 12, 13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів.
Відповідно до вимог статей 76-79 ЦПК України доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір. Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях.
Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (Серявін та інші проти України, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).
Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, змістом яких є не допустити судовий процес у безладний рух.
Статтею 1054 ЦК України передбачено, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.
Як вбачається з матеріалів справи 18.02.2008 року між ПАТ «Альфа-Банк» та відповідачем було укладено Договір № 90007728 про відкриття та порядок ведення рахунку покриття міжнародної платіжної картки VISA Альфа-Банк з відновлюваною кредитною лінією фізичної особи - резидента.
Товариство свої зобов`язання за Кредитним договором виконало в повному обсязі, а саме надало відповідачу грошові кошти в обсязі та у строк визначеними умовами Кредитного договору.
Зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості (стаття 509 ЦК України).
Відповідно до ст. 525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.
Згідно зі ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Відповідно до ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Крім того, ст. 612 ЦК України визначено, що боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором.
В порушення вимог ст.ст. 509, 526, 1054 ЦК України, відповідач не виконав свої зобовязання - припинив вносити платежі, передбачені умовами Кредитного договору і додаткової угоди, як повернення отриманих коштів, також сплату процентів за користування кредитом. У зв`язку із припиненням здійснення платежів на виконання Кредитного договору у відповідача утворилася заборгованість за Кредитним договором.
Відповідно до ст. 512 ЦК України кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою внаслідок передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги).
Згідно до ст. 514 ЦК України до нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов`язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав.
18.12.2012 року ПАТ «Альфа-Банк» та ТОВ «Фінансова Компанія «Кредит-Капітал» уклали Договір про відступлення права вимоги №2012-1-2/1. Згідно Договору про відступлення права вимоги №2012-1-2/1 від 18.12.2012 року та у відповідності до ст. 512 ЦК України ТОВ «Фінансова компанія «Кредит-Капітал» набуло статусу Кредитора та отримаю право грошової вимоги по відношенню до осіб, які являлись боржниками ПАТ «Альфа-Банк», включно і до ОСОБА_1 .
В свою чергу 27.12.2012 року ТОВ «Фінансова компанія «Кредит-Капітал» та ТОВ Компанія з управління активами «Прімоколект-Капітал» уклали Договір купівлі-продажу (відступлення прав вимоги) № 12/2012-01. Згідно Договору купівлі-продажу (відступлення прав вимоги) № 27/12/2012-01 від 27.12.2012 року та у відповідності до ст. 512 ЦК України, ТОВ Компанія з управління активами «Прімоколект-Капітал» набуло статусу Кредитора та отримаю право грошової вимоги по відношенню до осіб, які являлись боржниками ТОВ «Фінансова Компанія «Кредит-Капітал», включно і до ОСОБА_1 .
Станом на 22.05.2019 року заборгованість відповідача перед позивачем становить 215074,81 грн., а саме:
-заборгованість за відсотками - 148013,09 грн.;
-заборгованість за пенею - 0 грн.;
-заборгованість за комісією - 0 грн.
Неодноразово вживалися заходи щодо досудового врегулювання спору між сторонами. На поштову адресу боржника було відправлено ряд листів - повідомлень про зміну Кредитора і повідомлення-вимога про погашення заборгованості, зокрема 18.04.2019 року була відправлена вимога про погашення кредитної заборгованості.
Зважаючи на невиконання відповідачем зобов`язань, стосовно повернення кредиту, позивач вправі вимагати у відповідача суму боргу.
Враховуючи вищевикладене, та те, що ОСОБА_1 не виконав зобов`язань за договором кредиту, заборгованість не погасив, суд приходить до висновку, що з відповідача ОСОБА_1 , необхідно стягнути на користь позивача заборгованість за кредитним договором у сумі 215074,81 грн.
Питання розподілу судових витрат суд вирішує у відповідності до вимог статті 141 ЦПК України.
По даній справі з відповідача на користь позивача має бути стягнуто судовий збір в розмірі 3223,12 грн.
На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 509, 512, 514, 525, 526, 625, 1054 ЦК України, ст.ст. 10, 12, 19, 76-81, 141, 258-260, 263-265, 274-279, 280 ЦПК України, суд, -
Позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю Компанія з управління активами «Прімоколект-Капітал» до ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості за кредитним договором - задовольнити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивач має право оскаржити заочне рішення шляхом подачі апеляційної скарги.
Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Київського апеляційного суду.
Суддя: Н.Г. Таран