Провадження номер № 2/0186/471/19
Справа № 186/1487/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 листопада 2019 року м.Першотравенськ

Першотравенський міський суд Дніпропетровської області

в складі: головуючої - судді Янжули С. А.

секретар - Лиман Н.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Першотравенську в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Першотравенської міської ради Дніпропетровської області, третя особа приватний нотаріус Першотравенського міського нотаріального округу Дніпропетровської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

10 вересня 2019 року позивач ОСОБА_1 звернулася до Першотравенського міського суду Дніпропетровської області з позовною заявою до відповідача Першотравенської міської ради Дніпропетровської області, третя особа приватний нотаріус Першотравенського міського нотаріального округу Дніпропетровської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

В обґрунтування своїх позовних вимог позивач зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати - ОСОБА_2 . Після її сменті залишилася спадщина у вигляді квартири АДРЕСА_1 . Вказана квартира належить матері на підставі свідоцтва про право власності на житло від 09 серпня 1994 року. Вона зверталася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, але їй було відмовлено, оскільки вона пропустила строк для подання такої заяви. Нею було пропущено строк, бо вона юридично не обізнана, не мала грошових коштів на подачу заяви про прийняття спадщини, має проблеми зі здоров`ям, перебуває на обліку у лікаря-психіатра, з нею проживає син-інвалід, який має проблеми зі здоров`ям та отримує пенсію по інвалідності. Вона є спадкоємцем першої черги, інших спадкоємців не має.

Просить суд визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини після смерті її матері - ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , в три місяці.

Позивач надала суду заяву про розгляд справи в її відсутність, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить їх задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання не з`явилася, надала суду заяву про розгляд справи в її відсутність, позовні вимоги визнала, просить їх задовільнити, у встановлений судом строк відзив на позовну заяву не надала.

Третя особа в судове засідання не з`явилася, про дату розгляду справи повідомлена.

Враховуючи вимоги ст.247 ЦПК України та ст.6 Конвенції "Про захист прав людини та основних свобод", ратифікованої Законом України 17 липня 1997 року, з метою недопущення затягування розгляду справи, суд вважає за необхідне розгляд справи провести без фіксування судового засідання технічними засобами.

Суд, дослідивши матеріали справи, надані сторонами докази, всебічно та повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються заявлені вимоги та заперечення, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи, встановив такі фактичні обставини та відповідні їм правовідносини.

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є рідною донькою ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується копією свідоцтва про народження НОМЕР_1 від 11 квітня 1956 року, копією свідоцтва про укладення шлюбу НОМЕР_2 від 27 грудня 1975 року.

Копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 від 16 травня 2018 року, виданого Першотравенським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, встановлено, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженка с.Скакіно, Брасовського району, Орловської області, РФ померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в місті Першотравенську Дніпропетровської області.

Після її смерті відкрилася спадщина на її спадкове майно, а саме: на жилу квартиру АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_2 на підставі свідоцтва про право на житло № НОМЕР_4 від 09 серпня 1994 року.

В зазначеній квартирі, на день смерті, спадкодавець ОСОБА_2 була зареєстрована та проживала одна, що підтверджується довідкою №8288 від 22 квітня 2019 року про склад сім`ї або зареєстрованих у житловому приміщенні осіб.

З матеріалів спадкової справи №56/2019, заведеної 16 квітня 2019 року, встановлено, що позивач ОСОБА_1 звернулася 16 квітня 2019 року об 11:03 годині до приватного нотаріуса Першотравенського міського нотаріального округу Дніпропетровської області із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом за №185, тобто через одинадцять місяців після відкриття спадщини. 24 липня 2019 року о 15:26 годині повторно подала нотаріусу заяву №372 про видачу свідоцтва про право на спадщину.

Матеріали спадкової справи містять копію заповіту, посвідченого приватним нотаріусом Першотравенського міського нотаріального округу 02 липня 1997 року, згідно якого ОСОБА_2 належну їй квартиру АДРЕСА_1 заповіла ОСОБА_3 .

Згідно Листа ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16 травня 2013 року № 24-753/0/4-13 "Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування" належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину, або територіальні громади в особі органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді справи про визначення додаткового строку на прийняття спадщини не потрібно залучати нотаріуса, державну нотаріальну контору в якості третіх осіб, адже вони є учасниками правовідносини із спадкування та заінтересованими особами.

З наданих матеріалів спадкової справи не вбачається, чи прийняв ОСОБА_3 спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_2 .

Згідно ст.51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача.

Згідно Листа ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16 травня 2013 року № 24-753/0/4-13 "Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування" у разі пред`явлення позову до неналежного відповідача суд за клопотанням позивача, не припиняючи розгляду справи, замінює первісного відповідача належним відповідачем, якщо позов пред`явлено не до тієї особи, яка має відповідати за позовом, або залучає до участі у справі іншу особу як співвідповідача. Якщо позивач не заявляє клопотання про заміну неналежного відповідача або залучення співвідповідача, суд повинен відмовляти у задоволенні позову.

Позивач не заявляла суду клопотання про залучення до участі у справі в якості співвідповідача ОСОБА_3 , в заяві про видачу свідоцтва про право на спадщину від 24 липня 2019 року вказувала, що крім неї спадкоємців за законом першої черги не має. Сини ОСОБА_2 та відповідно її брати: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5, помер ІНФОРМАЦІЯ_4 (до смерті матері - ОСОБА_2 , яка залишила заповіт на його ім`я в 1997 році) в Росії, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_6, помер у ІНФОРМАЦІЯ_7 в Білорусі. Інших клопотань, заяв, уточнень позивач не заявляла суду.

24 липня 2019 року постановою приватного нотаріуса Першотравенського міського нотаріального округу позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно померлої ОСОБА_2 , у зв`язку з пропуском встановленого законодавством шестимісячного строку для прийняття спадщини.

Не погодившись з цим позивач звернулася до суду з цим позовом.

Вирішуючи позовні вимоги суд виходить з наступного.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 Цивільного кодексу України /далі ЦК України/).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини.

Якщо ж у спадкоємця перешкод не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкову масу, то положення ч. 3 ст. 1272 ЦК України не застосовуються.

Якщо у спадкоємця не було перешкод для подання заяви то правові підстави для визнання додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Аналогічні правові позиції міститься у постановах Верховного Суду України від 26 вересня 2012 року (справа № 6-85цс12), від 4 листопада 2015 року (справа № 6-1486цс15) та від 14 вересня 2016 року (справа № 6-1215цс16), та в постановах Верховного Суду від 21 листопада 2018 року та 05 грудня 2018 року (справи №756/2764/15-ц та 186/182/17).

Відповідно до роз`яснень, викладених в постанові пленуму Верховного Суду України "Про судову практику у справах про спадкування" від 30 травня 2008 року №7, вирішуючи питання щодо визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому, необхідно виходити із того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до статті 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи.

Звертаюсь до суду з цим позовом, позивач зазначила, що встановлений ч.1 ст.1270 ЦК України строк для звернення із заявою про прийняття спадщини, вона пропустила з поважних причин, оскільки юридично не обізнана, не має грошей на подачу заяви нотаріусу, має проблеми зі здоров`ям, з нею проживає син - інвалід.

На підтвердження своїх доводів надала суду довідку про доходи, згідно якої вона отримує пенсію в разі втрати годувальника, середній розмір якої становить 6 162,66 гривень, довідку про доходи, згідно якої ОСОБА_5 отримує пенсію по інвалідності: за липень 2019 року 2 000 гривень, довідки КЗ "Першотравенська ЦМЛ "ДОР", згідно яких ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_8 та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_9, перебувають на обліку у лікаря-психіатра.

Позивачем не надано доказів того, що вона перебувала на стаціонарному чи амбулаторному лікуванні в лікарні або наявні інші об`єктивні причини, пов`язані з її станом здоров`я, протягом шестимісячного строку, встановленого для подання заяви про прийняття спадщини, тобто була відсутня можливість звернутися до нотаріальної контори у строки, встановлені законом.

Відповідно до п. 207 "Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України", затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 03 березня 2004 року № 20/5 письмова заява про прийняття спадщини та відмову від неї подається спадкоємцем особисто до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини. Якщо заява, на якій справжність підпису спадкоємця не засвідчена, надійшла поштою, вона приймається нотаріусом, заводиться спадкова справа, а спадкоємцю пропонується надіслати заяву, оформлену належним чином, або прибути особисто до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини. Тобто, заяву про прийняття спадщини, в разі виникнення труднощів прибуття до нотаріуса у визначений строк, можна направити і поштовим зв`язком.

Довідка про те, що ОСОБА_1 перебуває на обліку у лікаря-психіатра та посилання позивача, що вона не мала грошей на подання заяви про прийняття спадщини не може свідчити про поважність причин пропуску встановленого законом строку для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки ці ж обставини не стали перешкодою для звернення позивача з даним позовом до суду.

Посилання позивача на те, що вона юридично не обізнана з порядком оформлення спадщини, не свідчать про поважність пропуску строку для прийняття спадщини.

Доказів, які б підтверджували наявність об`єктивних, непереборних, істотних труднощів, які перешкоджали їй протягом одинадцяти місяців після відкриття спадщини звернутися із заявою про прийняття спадщини, позивачем не надано.

Враховуючи, що позивачем не надано суду належних, достатніх та допустимих доказів на підтвердження наявності об`єктивних, непереборних, істотних труднощів, які перешкодили їй на протязі одинадцяти місяців після відкриття спадщини /16 травня 2018 року/ звернутися із заявою про прийняття спадщини, суд приходить до висновку, що в задоволені позивних вимог слід відмовити.

Питання про судові витрати у справі суд вирішує відповідно до положень ст. 141 ЦПК України. Оскільки в задоволенні позовних вимог відмовлено, то судові витрати, які складаються із судового збору, сплаченого позивачем при пред`явленні позову до суду в розмірі 768,40 гривень та витрат на складання позовної заяви в розмірі 750,00 гривень, слід залишити за позивачем.

Керуючись ст.ст.2,3,4,6,9,18,76,77,78,79,80,89,258,263,264 ЦПК України, ст.ст.1220,1222,1269,1270 ЦК України, - суд

ВИРІШИВ:

В задоволені позову ОСОБА_1 до Першотравенської міської ради Дніпропетровської області, третя особа приватний нотаріус Першотравенського міського нотаріального округу Дніпропетровської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - відмовити.

Судові витрати залишити за позивачем ОСОБА_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи через Першотравенський міський суд Дніпропетровської області.

Суддя: С.А.Янжула.