ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Провадження № 22-з/818/447/19 Суддя-доповідач Яцина В.Б.
Категорія: у порядку ЦПК України
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 листопада 2019 року м. Харків.

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого Яцини В.Б.

суддів колегії Бровченка І.О.,Піддубного Р.М.,

розглянув заяву представника ОСОБА_1 адвоката Стеця Максима Леонідовича про відвід складу колегії суддів: головуючому судді Маміній О.В. та суддям колегії: Круговій С.С., Пилипчук Н.П. у справі за позовом ОСОБА_1 до ПАТ «КБ «Надра» про визнання недійсним кредитного договору,

в с т а н о в и в:

Рішенням Київського районного суду м. Харкова від 17 квітня 2019 року позов ОСОБА_1 задоволено. Визнано недійсним кредитний договір №6/4/2007/840-К/141 від 06.03.2007 року, укладений між Відкритим акціонерним товариством «Комерційний банк «Надра» та ОСОБА_1 .

Не погоджуючись з таким рішення суду першої інстанції Уповноважена особа Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ «Комерційний банк «Надра» подала апеляційну скаргу.

В судовому засіданні суду апеляційної інстанції представник ОСОБА_1 адвокат Стець Максим Леонідович подав заяву про відвід складу колегії суддів, а саме: головуючому судді Маміній О.В. та суддям: Пилипчук Н.П., Круговій С.С.

На обґрунтування заяви про відвід представник ОСОБА_1 адвокат Стець Максим Леонідович вказав, що наявні обставини, які викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності суддів. Суд апеляційної інстанції без належних підстав, не пересвідчившись у неможливості отримати такий доказ самостійно, задовольнив клопотання представника апелянта про витребування оригіналів документів кредитної справи. Суд вирішив питання про долучення до матеріалів справи документів, в якості доказів, призначивши по ним почеркознавчу експертизу. Також зазначає про порушення процесуального закону при задоволенні клопотання представника апелянта про витребування у приватного нотаріуса оригіналу договору іпотеки, при цьому після надходження відповідного документа, представник позивача позбавлений можливості з ним ознайомитись, оскільки у матеріалах справи він відсутній. Представник ОСОБА_1 адвокат Стець Максим Леонідович зазначає, що беззастережне задоволення клопотань відповідача в порушення численних норм процесуального закону, ставить під сумнів неупередженість суддів, що входять до складу колегії.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 19 листопада 2019 року у складі колегії суддів: головуючого судді Маміної О.В., суддів: Кругової С.С., Пилипчук Н.П., вказана заява про відвід складу колегії суддів була визнана необґрунтованою. Справу у порядку ст.ст. 33, 40 ЦПК України було передано на автоматизований розподіл для визначення колегії суддів для подальшого розгляду заяви про відвід судді.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20 листопада 2019 року визначено склад колегії суддів: головуючий суддя - Яцина В.Б., судді колегії- Бровченко І.О., Піддубний Р.М.

Перевіривши доводи заяви про відвід щодо необ`єктивності судової колегії при розгляді вказаної справи, колегія суддів вважає, що такі доводи є необґрунтованими та безпідставними.

Пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року передбачає, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Наявність безсторонності відповідно до п.1 ст.6 Конвенції має визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями.

Наявність безсторонності судді для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції має визначатися за допомогою суб`єктивного критерію, тобто оцінювання особистого переконання конкретного судді в даній справі, а також за допомогою об`єктивного критерію, тобто з`ясування того, чи надав цей суддя достатні гарантії для виключення будь-якого законного сумніву з цього приводу (див. серед інших прецедентів Європейського суду з прав людини, рішення у справі Де Куббера проти Бельгії (De Cubber v. Belgium) від 26 жовтня 1984 року.

Щодо суб`єктивного критерію, заявник ніяких доводів не заявляв.

Отже, у даному випадку у контексті доводів заяви про відвід слід перевірити відповідність поведінки судді об`єктивному критерію.

Згідно з об`єктивним критерієм, необхідно встановити, чи існують, легко з`ясовані, очевидні для стороннього споживача факти стосовно поведінки судді, які можуть ставити під сумнів його безсторонність.

У цьому відношенні навіть вигляд має певну важливість іншими словами, «має не лише здійснюватися правосуддя ще має бути видно, що воно здійснюється». Адже, йдеться про довіру, яку в демократичному суспільстві суди повинні вселяти у громадськість (див. згадане рішення від 26 жовтня 1984 року у справі «Де Куббер проти Бельгії»).

Статтями 36, 37 ЦПК України передбачені підстави для відводу (самовідводу) судді.

Підстави для відводу судді передбачені у ст. 36 ЦПК України. Суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

2. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу (недопустимість повторної участі судді в розгляді справи).

3. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

4. Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Як вбачається із поданої заяви представника ОСОБА_1 адвоката Стеця Максима Леонідовича підставами для заявленого відводу судовій колегії, є порушення на його думку, судом норм цивільного процесуального права та незгода із процесуальними рішеннями суду щодо призначення судової почеркознавчої експертизи та витребування доказів, необхідних для її проведення.

По вищевказаній справі ухвалою Харківського апеляційного суду від 03 вересня 2019 року було призначено почеркознавчу експертизу та додаткову судово-технічну експертизу.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 03 вересня 2019 року клопотання Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Надра» про витребування у приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Купровської Яни Миколаївни оригіналу договору іпотеки №6/4/2007/980-1/143 від 06 березня 2007 року, який укладений ОСОБА_1 та Публічним акціонерним товариством «Комерційний банк «Надра» - задоволено. Витребувано у приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Купровської (Азадалієвої) Яни Миколаївни оригінал договору іпотеки №6/4/2007/980-1/143 від 06 березня 2007 року, укладений між ОСОБА_1 та Публічним акціонерним товариством «Комерційний банк «Надра», реєстраційний №273.

03 жовтня 2019 року до суду апеляційної інстанції надійшло клопотання судового експерта Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. засл. проф. М.С. Бокаріуса про надання додаткових матеріалів, необхідних для проведення комісійної судово-почеркознавчої експертизи, в тому числі оригіналів відповідних документів.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 15 жовтня 2019 року провадження по справі було поновлено та призначено справу до розгляду на 29 жовтня 2019 року для вирішення клопотання експерта про надання додаткових матеріалів.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 29 жовтня 2019 року клопотання представника Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Надра» - Зінчука Ярослава Володимировича про витребування доказів задоволено.

Витребувано:

- у Київського ВП ГУНП в Харківській області матеріали кредитної справи за кредитним договором №6/4/2007/840-К/141 від 06.03.2007 року, укладеним між ВАТ КБ «Надра» та ОСОБА_1 ;

-у Слобідського ВП ГУНП в Харківській області матеріали кредитної справи за кредитним договором №6/4/2007/840-К/141 від 06.03.2007 року, укладеним між ВАТ КБ «Надра» та ОСОБА_1 ;

-у Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області матеріали кредитної справи за кредитним договором №6/4/2007/840-К/141 від 06.03.2007 року, укладеним між ВАТ КБ «Надра» та ОСОБА_1 ;

-у Слобідського відділу Харківської місцевої прокуратури №5 матеріали кредитної справи за кредитним договором №6/4/2007/840-К/141 від 06.03.2007 року, укладеним між ВАТ КБ «Надра» та ОСОБА_1 .

Відповідно до статті 214 ЦПК України:

1. При одноособовому розгляді справи суддя, який розглядає справу, є головуючим у судовому засіданні.

При колегіальному розгляді справи головуючим у судовому засіданні є суддя-доповідач, визначений Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою під час розподілу справи.

2. Головуючий відповідно до завдання цивільного судочинства керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності і порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками судового процесу їх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин справи, усуваючи із судового розгляду все, що не має істотного значення для вирішення справи.

3. У разі виникнення заперечень у будь-кого з учасників справи, а також свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів щодо дій головуючого ці заперечення заносяться до протоколу судового засідання і про їх прийняття чи відхилення суд постановляє ухвалу.

4. Головуючий вживає необхідних заходів для забезпечення в судовому засіданні належного порядку.

Частиною 4 статті 36 ЦПК України передбачено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Такі дії суду апеляційної інстанції обґрунтовані законом, та є практичним застосуванням принципу правової визначеності, як елементу принципу верховенства права, який передбачає, що кожна сторона має розраховувати, що суд буде дотримуватися законного порядку вирішення питання щодо призначення експертизи та витребування доказів, та принципу пропорційності у цивільному судочинстві, ст.ст. 10, 11 ЦПК України.

Відповідно до ч.ч. 2, 4, п. 1 ч. 5 ст. 12 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом, кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій, а суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, керує ходом судового процесу.

Колегія суддів відхиляє доводи заяви про відвід про беззастережне задоволення клопотань відповідача в порушення норм процесуального закону, що ставить під сумнів неупередженість суддів, що входять до складу колегії, - за їх недоведеності.

Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

У справі відсутні належні, допустимі та достатні докази про те, що процесуальні рішення колегії суддів були спрямовані на вирішення інших завдань, ніж це зазначено у наведеній нормі ст. 2 ЦПК України.

Наведені у заяві аргументи щодо приховування судом від адвоката Стеця М.Л. документів справи, про порушення колегією суддів принципу рівності сторін у доступу до суду внаслідок свавільного обмеження позивача в особі адвоката Стеця М.Л. у праві на ознайомлення з матеріалами справи, - не ґрунтуються на доказах і тому є безпідставними.

Враховуючи викладене, законних підстав для відводу складу колегії суддів: головуючому судді Маміній О.В. та суддям колегії: Круговій С.С., Пилипчук Н.П. при розгляді вказаної справи не вбачається.

Керуючись ст.ст. 36, 37, 40, 389 ЦПК України, суд апеляційної інстанції

у х в а л и в:

Заяву представника ОСОБА_1 адвоката Стеця Максима Леонідовича про відвід складу колегії суддів: головуючому судді Маміній О.В. та суддям колегії: Круговій С.С., Пилипчук Н.П. залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили негайно і касаційному оскарженню не підлягає.

Головуючий В.Б. Яцина.

Судді колегії І.О.Бровченко.

Р.М.Піддубний.