Справа № 766/4768/19
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне рішення)

"19" листопада 2019 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Гаврилової О.В.,

за участю секретаря - Передрій І.В.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - не з`явився,

представник третьої особи - не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Дніпровського районного суду м.Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Служба у справах дітей та сім`ї Бородянської районної державної адміністрації Київської області, про позбавлення батьківських прав, -

в с т а н о в и в:

В березні 2019 року до Херсонського міського суду Херсонської області звернулась ОСОБА_1 з позовом до ОСОБА_2 ,третя особа - Служба у справах дітей та сім`ї Бородянської районної державної адміністрації Київської області, про позбавлення батьківських прав.

Згідно заявлених вимог, позивач просить суд: позбавити батьківських прав ОСОБА_2 відносно малолітньої дитини ОСОБА_3 ,

ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Вимоги позову обґрунтовані тим, що ОСОБА_3 ,

ІНФОРМАЦІЯ_1 , є донькою сторін. В 2012 році шлюб між сторонами розірвано. Дитина проживає разом з позивачем та знаходиться на її утриманні, а відповідач фактично не надає ніякої допомоги, участі у вихованні дитини не приймає, самоусунувся від виконання свої батьківських обов`язків. Службою у справах дітей та сім`ї Бородянської районної державної адміністрації Київської області надано висновок про доцільність позбавлення батьківських прав ОСОБА_2 по відношенню до його малолітньої дитини, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Посилаючись на положення п. 2 ч. 1 ст. 164 СК України, позивач вважає наявними підстави для позбавлення відповідача батьківських прав.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 03 червня 2019 року зазначену позовну заяву направлено до Київського апеляційного суду для визначення підсудності місцевому загальному суду м.Києва та передачі на розгляд відповідному суду.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 07 серпня 2019 року визначено Дніпровський районний суд м.Києва судом, який забезпечить розгляд цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Служба у справах дітей та сім`ї Бородянської районної державної адміністрації Київської області, про позбавлення батьківських прав.

14 серпня 2019 року цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Служба у справах дітей та сім`ї Бородянської районної державної адміністрації Київської області, про позбавлення батьківських прав надійшла до Дніпровського районного суду м.Києва.

Ухвалою Дніпровського районного суду м.Києва від 19 серпня 2019 року відкрито провадження в даній справі та призначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження - до підготовчого засідання.

Ухвалою Дніпровського районного суду м.Києва від 29 жовтня 2019 року закрито підготовче провадження в даній справі та призначено справу до судового розгляду.

Позивач ОСОБА_1 в судовому засіданні вимоги позовної заяви підтримала в повному обсязі та просила позов задовольнити з підстав, викладених в позовній заяві. Додатково пояснила, що сторони одружились в 2009 році, вже під час вагітності позивача стосунки з відповідачем погіршились, сторони проживали з батьками позивача. Через місяць після розірвання шлюбу у 2011 році відповідач поїхав до м.Джанкой АР Крим на постійне місце проживання та перевівся туди на роботу. Протягом першого року, за рішенням суду з відповідача в примусовому порядку стягувалися аліменти, а після анексії Криму виконавчий лист було повернуто позивачеві. Востаннє відповідач бачив дитину в 2011 році, спочатку інколи телефонував, щоб позивач привезла до нього дитину в АР Крим, але сам жодного разу не приїжджав, коштів на утримання дитини чи подарунків для неї не переказував та не передавав. Батьки відповідача також з дитиною не бачилися та не цікавилися нею. Перешкод відповідачеві в спілкуванні з дитиною позивач ніколи не чинила. Позивачу відомо, що приблизно в 2013 році відповідач одружився та має дитину від другого шлюбу. До того, як у 2014 році з АР Крим повернули виконавчий лист, приходили листи про заборгованість по аліментам. Також позивач в судовому засіданні не заперечувала проти заочного розгляду справи та ухвалення заочного рішення, про що подала відповідну заяву (а.с.85).

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, був повідомлений про день, час та місце розгляду справи належним чином - через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, причини неявки суду не повідомив, відзиву на позовну заяву, заяв чи клопотань до суду не подав.

Представник третьої особи - Служби у справах дітей та сім`ї Бородянської районної державної адміністрації Київської області в судове засідання не з`явився, направив до суду заяву, в якій просив розглядати справу без участі представника служби у справах дітей та сім`ї, в якій позов підтримав та просив його задовольнити.

Як визначено ч.1 ст.280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Вислухавши пояснення позивача, допитавши свідків, дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд приходить до наступного.

Згідно положень частини 2 статті 150 Сімейного кодексу України, батьки зобов`язані піклуватися про здоров`я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток.

Батьки несуть відповідальність за виховання своїх дітей. Згідно ч. 1 ст. 18 Конвенції про права дитини держави-учасниці докладають всіх можливих зусиль до того, щоб забезпечити визнання принципу загальної та однакової відповідальності обох батьків за виховання і розвиток дитини. Батьки або у відповідних випадках законні опікуни несуть основну відповідальність за виховання і розвиток дитини.

Відповідно до статті 165 Сімейного кодексу України, з позовом про позбавлення батьківських прав можуть звернутися: один із батьків, опікун, піклувальник, особа, в сім`ї якої проживає дитина, заклад охорони здоров`я, навчальний або інший дитячий заклад, у якому вона перебуває, орган опіки та піклування, прокурор, сама дитина, яка досягла чотирнадцяти років.

Судом встановлено, що сторони у справі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 з 14 листопада 2009 року перебували в зареєстрованому шлюбі (а.с.79), який було розірвано рішенням Бородянського районного суду Київської області

від 10 лютого 2012 року (а.с.13). 08 грудня 2016 року позивачеві видано свідоцтво про зміну імені (а.с.11).

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є матір`ю, а ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , є батьком малолітньої дитини - доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження виданим 04 червня

2010 року відділом реєстрації актів цивільного стану Бородянського районного управління юстиції Київської області, про що зроблено відповідний актовий запис за №90 (а.с.12).

Рішенням Бородянського районного суду від 10 лютого 2012 року шлюб між сторонами розірвано та ухвалено стягнути з ОСОБА_2 ,

ІНФОРМАЦІЯ_3 , на користь позивача аліменти на утримання неповнолітньої доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі ј частини з усіх видів доходів щомісячно, починаючи з 01 грудня 2011 року до досягнення дитиною повноліття (а.с.13).

Згідно довідки №303, виданої 21 лютого 2019 року Бородянською селищною радою Бородянського району Київської області, в АДРЕСА_1 зареєстровані та проживають: ОСОБА_1 , 1989 року народження, ОСОБА_3 ,

2010 року народження (дочка), ОСОБА_5 , 1966 року народження (матір), ОСОБА_6 , 1962 року народження (вітчим), будинок на праві власності належить ОСОБА_5 (а.с.15)

За даними Актів обстеження житлово-побутових умов у будинку АДРЕСА_1 , складених депутатом Бородянської селищної ради

О .П . Коляденко , за даною адресою проживають: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 . За твердженням сусідів ОСОБА_2 - батько ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за вказаною адресою не проживає, участі у вихованні дитини не приймає (а.с.20, 53).

Виконкомом Бородянської селищної ради Бородянського району Київської області 21 лютого 2019 року видано позитивну характеристику на ОСОБА_1 (а.с.22).

Згідно відомостей, викладених у характеристиці ОСОБА_3 ,

2010 року народження, учениці 4-Б класу, виданій Бородянською спеціалізованою школою-загальноосвітнім закладом І-ІІІ ступенів №1 10 жовтня 2019 року, мама ОСОБА_3 - ОСОБА_1 систематично контролює навчання доньки, відповідально ставиться до виховання дитини, бере активну участь у позакласній роботі класу та школи. Тато - ОСОБА_2 за час навчання дитини жодного разу не відвідував школу, не цікавився шкільним життям доньки (а.с.54).

За даними Відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Херсонській області, станом на 05 листопада 2019 року заборгованість ОСОБА_2 по сплаті аліментів на утримання дитини ОСОБА_3 ,

ІНФОРМАЦІЯ_1 , становить 77535,93 грн (а.с.18-19, 60-61, 80).

Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_5 показала, що вона є мамою позивача, проживають разом з донькою, онукою та чоловіком. Позивач після реєстрації шлюбу з чоловіком проживали разом з ними, потім відповідач почав зловживати спиртними напоями, перестав заробляти кошти, а після розірвання шлюбу у 2012 році - уїхав до м.Джанкой. з цього часу відповідач жодного разу до дитини не приїжджав, коштів на утримання дитини чи подарунків доньці не передавав, не цікавився нею, дитина батька навіть не знає і не пам`ятає. Перешкод відповідачу в спілкуванні з дитиною не чинилося.

Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_10 показала, що з позивачем знайомі дуже давно - 15-20 років, є подругами. З відповідачем свідок знайома приблизно з 2009-2010 років, сторони проживали разом приблизно до 2012 року. З часу, коли відповідач уїхав - вже 7 років немає від нього звісток, жодного разу не приїздив, матеріально не допомагає, не виховує, не приймає участі в житті дитини, не цікавиться нею. Утримують дитину позивач та її мама. Донька сторін навіть не знає що таке батько.

Згідно роз`яснень, викладених у п. 15 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про усиновлення і про позбавлення батьківських прав» № 3 від 30.03.2007 року із змінами від 19.12.2008 року (далі - Постанова Пленуму), позбавлення батьківських прав (тобто прав на виховання дитини, захист її інтересів, на відібрання дитини в інших осіб, які незаконно її утримують, та ін.), що надані батькам до досягнення дитиною повноліття і ґрунтуються на факті спорідненості з нею, є крайнім заходом впливу на осіб, які не виконують батьківських обов`язків, а тому питання про його застосування слід вирішувати лише після повного, всебічного, об`єктивного з`ясування обставин справи, зокрема ставлення батьків до дітей.

Відповідно до пункту другого частини першої статті 164 Сімейного кодексу України, мати, батько можуть бути позбавлені судом батьківських прав, якщо вона, він, серед іншого, ухиляються від виконання своїх обов`язків по вихованню дитини.

Відповідно до ч.4 ст. 19 Сімейного Кодексу України при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, позбавлення та поновлення батьківських прав тощо обов`язковою є участь органу опіки та піклування, який згідно з ч.5 ст. 19 подає суду письмовий висновок щодо розв`язування спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Згідно Висновку щодо доцільності позбавлення батьківських прав ОСОБА_2 , складеного Комісією з питань захисту прав дитини, яка діє при Бородянській районній державній адміністрації Київської області, затвердженого розпорядженням голови Бородянській районній державній адміністрації 27.02.2019 №66, враховуючи фактичне самоусунення ОСОБА_2 від виконання своїх батьківських обов`язків, комісія вважає за доцільне позбавити його батьківських прав по відношенню до його малолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.14, 16, 17).

Як зазначено в п.16 Постанови Пленуму, ухилення батьків від виконання своїх обов`язків має місце, коли вони не піклуються про фізичний і духовний розвиток дитини, її навчання, підготовку до самостійного життя, зокрема: не забезпечують необхідного харчування, медичного догляду, лікування дитини, що негативно впливає на її фізичний розвиток як складову виховання; не спілкуються з дитиною в обсязі, необхідному для її нормального самоусвідомлення; не надають дитині доступу до культурних та інших духовних цінностей; не сприяють засвоєнню нею загальновизнаних норм моралі; не виявляють інтересу до її внутрішнього світу; не створюють умов для отримання нею освіти. Зазначені фактори, як кожен окремо, так і в сукупності, можна розцінювати як ухилення від виховання дитини лише за умови винної поведінки батьків, свідомого нехтування ними своїми обов`язками.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. (ч.3 ст.12, ч.1 ст.81 ЦПК України)

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Положеннями ст. 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Оцінивши наявні у матеріалах справи докази, приймаючи до уваги Висновок Комісії з питань захисту прав дитини, яка діє при Бородянській районній державній адміністрації Київської області, затверджений розпорядженням голови Бородянській районній державній адміністрації 27.02.2019 №66, суд дійшов висновку щодо правомірності вимог позивача ОСОБА_1 щодо позбавлення відповідача ОСОБА_2 батьківських прав відносно їх малолітньої доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з підстав самоусунення відповідача від виконання своїх батьківських обов`язків та свідомого ухилення відповідача від виховання та утримання дитини, що знайшло своє підтвердження в судовому засіданні.

При цьому судом не встановлено, щоб відповідачу перешкоджали належним чином виконувати свої батьківські обов`язки.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Служба у справах дітей та сім`ї Бородянської районної державної адміністрації Київської області, про позбавлення батьківських прав, підлягає задоволенню.

На підставі ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у сумі 768,40 грн.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 150, 164, 165 Сімейного кодексу України, ст.ст.2, 10, 12, 13, 76-81, 89, 141, 258, 259, 263-265, Цивільного процесуального кодексу України, суд -

у х в а л и в :

Позов ОСОБА_1 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , останнє відоме місце проживання: АДРЕСА_2 ), третя особа - Служба у справах дітей та сім`ї Бородянської районної державної адміністрації Київської області, про позбавлення батьківських прав - задовольнити.

Позбавити ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , батьківських прав відносно малолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (актовий запис в Книзі реєстрації народжень від 04 червня

2010 року за №90 зроблений Відділом реєстрації актів цивільного стану Бородянського районного управління юстиції Київської області).

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 768,40 грн судового збору.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яка може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути поновлений в разі пропуску з інших поважних причин. Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

У відповідності до п.п. 15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХІІІ Перехідних Положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а саме Дніпровський районний суд м. Києва.

Повний текст рішення суду складено 22 листопада 2019 року.

Суддя: