Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(ЗАОЧНЕ)

Справа № 300/1041/18

Провадження № 2/300/22/2019

10.01.2019 року смт. Воловець

Воловецький районний суд Закарпатської області в особі головуючого судді: Вотьканича В.А., з участю секретаря судового засідання Іванової Н.Я.,

учасники справи:

позивач ОСОБА_1,

представник позивача ОСОБА_2,

відповідач ОСОБА_3,

розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, встановив:

Позивач ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, укладеного 03.06.2000 року, зареєстрованого відділом реєстрації актів громадянського стану Воловецького районного управління юстиції Закарпатської області, про що зроблено актовий запис № 13, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1. Від спільного шлюбу у сторін народилися діти: дочка - ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1 та син - ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_2. Вимоги позивач мотивує тим, що подальше спільне життя не складається, втратилися взаємопорозуміння та спільні інтереси, з'явилися різні погляди на сімейне життя, що призводить до сварок та суперечок. Протягом останнього часу стосунки між подружжям розладились, вже більше шести місяців кожен з них живе окремим життям та своїми інтересами. На примирення позивач не погоджується, шлюбні відносини продовжувати не бажає, а тому просить шлюб між нею та відповідачем розірвати, неповнолітніх дітей ОСОБА_4 та ОСОБА_5 залишити на її вихованні та після розірвання шлюбу залишити прізвище, яке носила в шлюбі «ОСОБА_1».

Представник позивача ОСОБА_2 в судове засідання не з"явився, але надав суду заяву про розгляд справи у його відсутності. Позовні вимоги підтримав повністю. Просив позов задовольнити, проти заочного розгляду не заперечує.

Відповідач в судове засідання повторно не з'явився, про час і місце розгляду справи був належним чином повідомлений, що підтверджується оголошенням про виклик відповідача до суду на веб-сайті офіційному порталі судової влади (а.с. 27). Про причини неявки відповідач суд не повідомив, заяви про розгляд справи у його відсутності не надавав.

Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України - суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з'явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Враховуючи, що позивач не заперечила проти заочного вирішення справи, зважаючи на те, що відповідачем (у встановлений судом строк) відзиву до суду не надано, клопотання будь-якої зі сторін відсутні, дослідивши матеріали справи та доводи позовної заяви, суд вважає за можливе провести заочний розгляд справи, і вирішує справу за наявними у справі матеріалами та доходить наступного висновку.

Відповідно до ч.3 ст. 105 СК України - шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до ст. 110 СК України.

Відповідно до ст. 112 СК України суд з'ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Згідно ч. 1 ст. 51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка.

Кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносини, примушування до їх збереження, є порушенням прав жінки, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом (ч.ч.3, 4 ст. 56 СК України).

Відповідно до п. 10 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» проголошена Конституцією України охорона сім'ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з'ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.

Статтею 5 Протоколу № 7 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожен із подружжя у відносинах між собою і в їхніх відносинах зі своїми дітьми користується рівними правами та обов'язками цивільного характеру, що виникають зі вступу в шлюб, перебування в шлюбі та щодо його розірвання.

Так, судом з'ясовано, що сторони перебувають у зареєстрованому шлюбі з укладеного 03.06.2000 року, відділом реєстрації актів громадянського стану Воловецького районного управління юстиції Закарпатської області, про що зроблено актовий запис № 13, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1. Від спільного шлюбу у сторін народилися діти: ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, що стверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 та ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_2, що стверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_3, які проживають з позивачкою і перебувають на її утриманні, що підтверджується довідкою про склад сім'ї за № 2679 від 06.11.2018 року (а.с.9).

Таким чином, встановлено, що проживання спільним подружнім життям та збереження сім'ї стало неможливим, позивач наполягає на розірванні шлюбу, примирення не бажає, сім'я існує формально, збереження шлюбу суперечить інтересам подружжя, а тому шлюб між сторонами необхідно припинити шляхом його розірвання.

Відповідно до ст. 113 СК України особа має право на вибір прізвища після розірвання шлюбу. Особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Згідно ч. 2 ст. 114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу.

Суд дійшов висновку, що шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 слід розірвати, неповнолітніх дітей ОСОБА_4 та ОСОБА_5 слід залишити на вихованні позивачки та за її вибором залишити прізвище "ОСОБА_1".

На підставі п. 1 ч. 2 ст.141 ЦПК України стягнути з відповідача ОСОБА_3 на користь позивачки ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 704 гривні 80 копійок.

Керуючись ч. 1 ст. 51 Конституції України, ст. ст. 10, 60, 208, 209, 212, 213, 215 ЦПК України, ст. 110, 112 Сімейного кодексу України, ст. 5 Протоколу № 7 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд вирішив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу задовольнити повністю.

Шлюб, зареєстрований 03 червня 2000 року відділом реєстрації актів громадянського стану Воловецького районного управління юстиції Закарпатської області, про що зроблено актовий запис № 13 між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 розірвати.

Неповнолітніх дітей: ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_2 залишити на вихованні матері ОСОБА_1.

Після розірвання шлюбу залишити позивачці прізвище "ОСОБА_1".

Стягнути з відповідача ОСОБА_3 на користь позивача ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 704 (сімсот чотири) гривні 80 копійок.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Головуючий В.А. Вотьканич