КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 листопада 2019 року м. Київ

Справа №753/15089/17

Апеляційне провадження №22-ц/824/13585/2019

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: судді-доповідача: Соколової В.В.

суддів: Вербової І.М., Саліхова В.В.

секретар Луговий Р.В.

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 та апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу Дарницького районного суду міста Києва постановлену під головуванням судді Заставенко В.М. 20 серпня 2019 року у місті Києві, за заявою ОСОБА_1 про забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «СЕТАМ», приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Мілоцького Олега Леонідовича, треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання електронних торгів нерухомого майна недійсними та скасування протоколу№420238 про проведення торгів,

В С Т А Н О В И В

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 20 серпня 2019 року заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «СЕТАМ», приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Мілоцького Олега Леонідовича, треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання електронних торгів нерухомого майна недійсними та скасування протоколу№420238 про проведення торгів - задоволено.

В порядку забезпечення позову заборонено вчиняти будь-які дії щодо державної реєстрації (перереєстрації) права власності на квартиру АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_1 , реєстраційний номер майна: 32072870 - до набрання законної сили рішення суду по суті спору.

Застосовано зустрічне забезпечення, зобов`язано ОСОБА_1 внести на депозитний рахунок Дарницького районного суду м. Києва грошові кошти в сумі 957208,00 грн у десятиденний строк з дня постановлення ухвали.

Ухвала суду мотивована тим, що невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду, а також унеможливити ефективний захист прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду. Також беручи до уваги конкретні обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги, підстави та предмет позову, а також відсутність відомостей про майновий стан позивача, який не надав доказів наявності майна в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові, суд вбачав наявність підстав для застосування зустрічного забезпечення в розмірі, що становить 15% від ціни позову.

Не погодився із вказаною ухвалою суду в частині зустрічного забезпечення ОСОБА_1 , ним до суду подано апеляційну скаргу. Вказує на те, що зустрічне забезпечення позову є неспівмірним з заявленими вимогами забезпечення позову. Зазначає, що в заяві про забезпечення позову позивач просив тільки заборонити вчинення будь-яких дій щодо державної реєстрації (перереєстрації) права власності на нерухоме майно, що належить позивачу на праві власності, а саме: на квартиру АДРЕСА_1 на підставі протоколу №420238 проведення електронних торгів, які вважає незаконними до розгляду справи по суті. Тобто в даному випадку відстрочення здійснення реєстраційних дій нерухомого майна не приводить до будь яких фінансових витрат та збитків відповідача та стягувача. Вважає співмірним та справедливим зустрічне забезпечення в розмірі 1% від ціни позову, тобто 63814,00 грн.

Враховуючи вищевикладене, просить встановити суму зустрічного забезпечення у розмірі 1% від ціни позову - 63814,00 грн.

Також не погодився з вказаною ухвалою суду ОСОБА_2 , його представником подано апеляційну скаргу, оскільки вважає, що суд першої інстанції допустив порушення норм процесуального і матеріального права та не встановив всіх обставин справи. Вказує на те, що доводи позивача є не переконливими, а докази, що надані позивачем разом із заявою про забезпечення позову є недостовірними, неналежними та не достатніми на що суд першої уваги не звернув уваги та не витребував додаткових пояснень. Зазначає, що суд не пересвідчився в актуальності наданих позивачем доказів, а саме чи дійсно позивач ОСОБА_1 на час подання до суду заяви про забезпечення позову та винесення судом ухвали є власником квартири АДРЕСА_1 . Так, 29 липня 2019 року відбулася перереєстрація майна і власником квартири АДРЕСА_1 , згідно Витягу Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію прав власності є ОСОБА_2 . Також вказує на те, що вартість квартири становить 4466970,00 грн, які ОСОБА_2 в повному обсязі перерахував на наданий приватним виконавцем Мілоцьким О.Л. рахунок, на рахунку у приватного виконавця є достатня сума коштів для погашення в повному обсязі боргу ОСОБА_1 перед ОСОБА_3 , а тому вжиття заходів забезпечення позову в такий спосіб без дослідження всіх достовірних доказів є безпідставним та необґрунтованим.

Враховуючи викладене просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та постановити нове судове рішення яким відмовити в задоволенні заяви про забезпечення позову.

У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_2 позивач ОСОБА_1 вказує на те, що доводи апеляційної скарги не заслуговують на увагу у зв`язку з чим просить відмовити в задоволенні апеляційної скарги ОСОБА_2 , ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 20 серпня 2019 року залишити без змін.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 підтримав подану ним апеляційну скаргу, заперечував проти доводів апеляційної скарги ОСОБА_2 , просив змінити ухвалу суду в частині визначення розміру зустрічного забезпечення.

Представник ОСОБА_2 - адвокат Гуримський О.В. заперечував проти апеляційного скарги позивача, підтримав подану ними апеляційну скаргу, наголошував на тому, що застосовані заходи забезпечення позову порушуються його права, просив скасувати ухвалу суду першої інстанції та відмовити в застосуванні заходів забезпечення позову.

Інші особи в судове засідання не з`явилися, про день та час розгляду справи повідомлялися належним чином, причини неявки суду не повідомили. Тому колегія суддів апеляційного суду, керуючись положеннями ч.2 ст.372 ЦПК України, вважала за можливе розглянути справу за їх відсутності.

Заслухавши доповідь судді, пояснення учасників судового процесу, перевіривши доводи апеляційної скарги, законність та обґрунтованість ухвали суду в межах апеляційного оскарження, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 2 ст. 149 ЦПК України, забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Види забезпечення позову повинні бути співмірними із заявленими позивачем вимогами, як передбачає ч. 3 ст. 150 ЦПК України.

Відповідно до п. п. 2, 3, 4 ч.1 ст. 150 ЦПК України, позов забезпечується, в тому числі, шляхом встановлення обов`язку заборони вчиняти певні дії; вчинити певні дії, а також забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору.

Вирішуючи про питання забезпечення позову та прийняття за ним рішення, суд зобов`язаний враховувати обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, та зазначенні ним докази, що підтверджують кожну обставину.

За приписами ч. ч.1, 2 ст.154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулась із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення). Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадках забезпечення позову.

Відповідно до ч.3 ст.154 ЦПК України суд зобов`язаний застосувати зустрічне забезпечення, якщо: 1) позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадках відмови у позові; або 2) суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або унеможливити виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Відповідно до ч.5 ст.154 ЦПК України розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

Виходячи зі змісту вищенаведеної правової норми, єдиним критерієм застосування зустрічного забезпечення позову є забезпечення можливості відшкодування збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач звернувся до суду першої інстанції із позовом до ДП «СЕТАМ», приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Мілоцького О.Л., в якому просив визнати недійсними електронні торги, які відбулись 19 липня 2019 року з продажу належного йому майна - квартири площею 199,3 кв.м., що розташована за адресою: АДРЕСА_1 . Третя особа ОСОБА_2 є переможцем зазначених електронних торгів.

Тобто предметом спору є право власності на квартиру та його перехід від позивача до третьої особи внаслідок проведених електронних торгів. А отже до вирішення справи по суті, обмеження прав власника, який залучений до участі у справі в якості третьої особи, є співмірним із заявленими позовними вимогами. Тому колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про необхідність забезпечення вказаного позову як шляхом заборони будь-яким особам вчиняти дії щодо державної реєстрації (перереєстрації) спірної квартири до набранням рішенням законної сили.

Доводи апеляційної скарги ОСОБА_2 про те, що на час постановлення ухвали суду вже була здійснена реєстрація права власності на нього як на нового власника висновків суду не спростовують, оскільки застосовані судом заходи забезпечення позову направлені на перешкоджання подальшому відчуженню спірного майна, що беззаперечено створить перешкоди для подальшого розгляду справи чи взагалі може зробити неможними виконання рішення в майбутньому. Вказані заходи є тимчасовими і не створюють перешкод для власника щодо реалізації його інших прав, ніж відчуження.

Посилання в апеляційній скарзі ОСОБА_2 на те, що в оскаржуваній ухвалі не зазначено належних доказів та обставин, з якими суд першої інстанції пов`язував необхідність вжиття заходів забезпечення позову, на правильність висновків суду першої інстанції не впливає та не спростовує їх. Крім того, підтвердити за допомогою реально існуючих доказів подію, яка ймовірно настане або може настати в майбутньому, фактично неможливо, а тому наявність чи відсутність підстав для забезпечення позову оцінюються судом в залежності від кожного конкретного випадку, з урахуванням фактичних обставин справи і змісту позовних вимог.

А отже доводи апеляційної скарги третьої особи ОСОБА_2 висновків суду не спростовують, тому дана апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення.

Перевіряючи доводи апеляційної скарги позивача ОСОБА_1 , колегія суддів виходить з того, що ним фактично не заперечується застосування інституту зустрічного забезпечення позову. До того ж таке застосування, виходячи з положень ст.154 ЦПК України є обов`язковим, так як суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або унеможливити виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові, про це свідчить відкрите виконавче провадження і наявні боргові зобов`язання позивача в рамках яких були проведені оспорювані ним дії.

Посилання позивача на те, що зустрічне забезпечення позову є неспівмірним з заявленими вимогами забезпечення позову, так як позивач просив про відстрочення здійснення реєстраційних дій нерухомого майна, що не приводить до будь-яких фінансових витрат та збитків інших осіб, апеляційний суд вважає безпідставними.

Так, предметом спору є проведені електронні торги і перехід права власності, заходи забезпечення позову направлені на обмеження права нового власника на розпорядження цим майном, і у разі безпідставності позову у нього можуть виникнути певні майнові вимоги. Тому визначення зустрічного забезпечення у розмірі 15 % від ціни позову слід визнати обґрунтованим. Натомість позивачем жодним чином не обґрунтовані вимоги щодо встановлення забезпечення на рівні 1% від ціни позову, тому така позиція не може бути покладена в основу судового рішення.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що висновки суду першої інстанції зроблені на підставі повного та об`єктивного дослідження наданих доказів, і в повній мірі відповідають вимогам чинного законодавства. Доводи, викладені в апеляційній скарзі не спростовують висновків суду першої інстанції. З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що ухвала суду постановлена з додержанням норм матеріального та процесуального права і підстав для її скасування не вбачається.

Керуючись ст. ст. 367, 374, 375, 381 - 384 ЦПК України, суд апеляційної інстанції

П О С Т А Н О В И В

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 - залишити без задоволення.

Ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 20 серпня 2019 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, може бути оскаржена в частині вирішення питання про забезпечення позову, в касаційному порядку до Верховного Суду протягом 30 (тридцяти) днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя-доповідач: В.В. Соколова

Судді: І.М.Вербова

В.В.Саліхов

Повний текст постанови складений 22 листопада 2019 року.