Справа пр. №2/756/3/19
У Х В А Л А

21 листопада 2019 року Оболонський районний суд міста Києва у складі:

головуючого - судді Андрейчука Т.В.,

за участю секретаря судового засідання - Звершховської І.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Перша київська державна нотаріальна контора, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Звєркова Наталія Володимирівна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Солонець Тамара Миколаївна, Головне територіальне управління юстиції у м. Києві, про визнання довіреності недійсною, визнання договору купівлі-продажу недійсним, витребування майна з чужого незаконного володіння та визнання права власності на майно, -

в с т а н о в и в:

У провадженні суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Перша київська державна нотаріальна контора, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Звєркова Н.В., приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Солонець Т.М., Головне територіальне управління юстиції у м. Києві, про визнання довіреності недійсною, визнання договору купівлі-продажу недійсним, витребування майна з чужого незаконного володіння та визнання права власності на майно.

Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07 серпня 2019 року судді Андрейчуку Т.В. передано на розгляд цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Перша київська державна нотаріальна контора, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Звєркова Н.В., приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Солонець Т.М., Головне територіальне управління юстиції у м. Києві, про визнання довіреності недійсною, визнання договору купівлі-продажу недійсним, витребування майна з чужого незаконного володіння та визнання права власності на майно, оскільки за рішенням Вищої ради правосуддя від 06 серпня 2019 року №2033/0/15 суддю Васалатія К.А. тимчасово відсторонено від здійснення правосуддя на строк шість місяців.

У судові засідання, призначені на 14 год 15 хв 21 серпня 2019 року та 11 год 00 хв 21 листопада 2019 року, позивач не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, про причини неявки в судові засідання суд не повідомила, заяв про розгляд справи за її відсутності не подавала.

Відповідачі у судове засідання не з`явилися, про дату час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином, про причини неявки у судове засідання суд не повідомили.

Представники третіх осіб Першої київської державної нотаріальної контори та Головного територіального управління юстиції м. Києві у судове засідання не з`явилися, треті особи про дату час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, подали заяви, у яких просили розглядати справу за відсутності їхніх представників.

Треті особи приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Звєркова Н.В. та приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Солонець Т.М. у судове засідання не з`явились, про дату час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином, про причини неявки у судове засідання суд не повідомили.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов ОСОБА_1 слід залишити без розгляду з наступних підстав.

За приписами ч. 1 ст. 128 ЦПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою.

Судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про дату, час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку (абз. 2 ч. 6 ст. 128 ЦПК України).

Крім того, судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик (ч. 3 ст. 128 ЦПК України).

Згідно з нормою п. 1 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день вручення судової повістки під розписку.

Згідно з ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є: день вручення судової повістки під розписку; день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Нормою ч. 1 ст. 131 ЦПК України на учасників судового процесу покладено обов`язок повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Про судове засідання, призначене на 14 год 15 хв 21 серпня 2019 року, позивач була повідомлена під розписку (т. 3, а. с. 51).

Крім того, про судове засідання, призначене на 11 год 00 хв 21 листопада 2019 року позивач ОСОБА_1 повідомлялась шляхом надіслання їй судової повістки про виклик за адресою, яку вона вказала у позовній заяві: АДРЕСА_1 (т. 3, а. с. 72). За цією адресою позивач отримала повістку про виклик у судове засідання, призначене на 11 год 00 хв 21 листопада року (т. 3, а. с. 79).

Таким чином, ОСОБА_1 була належним чином повідомлена про судові засідання, призначені на 14 год 15 хв 21 серпня 2019 року та на 11 год 10 хв 21 листопада 2019 року.

Про зміну місця проживання позивач у ході розгляду справи не повідомляла.

Згідно з нормою п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

У судові засідання, призначені на 14 год 15 хв 21 серпня 2019 року та на 11 год 10 хв 21 листопада 2019 року, позивач не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, про причини неявки в судові засідання суд завчасно не повідомила, заяв про розгляд справи за її відсутності не подавала.

Європейський суд з прав людини підкреслив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження (див. рішення у справах "Олександр Шевченко проти України" від 26 квітня 2007 року та "Трух проти України" від 14 жовтня 2003 року).

Передбачене ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії").

Таким чином, особа, яка добросовісно користується наданими законом процесуальними правами, зобов`язана слідкувати за перебігом розгляду своєї заяви.

Оскільки позивач, яка була належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи, повторно не з`явилася в судове засідання, не повідомила про причини неявки та завчасно не надала суду доказів на підтвердження поважності причин неявки в судові засідання, від позивача не надійшло заяв про розгляд справи за її відсутності, суд вважає, що позов ОСОБА_1 слід залишити без розгляду.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Так, у своїх рішеннях у справах "Осман проти Сполученого Королівства" від 28 жовтня 1998 року та "Креуз проти Польщі" від 19 червня 2001 року Європейський суд з прав людини зазначив, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, залишення позову без розгляду відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України не є порушенням права на справедливий суд та не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

За таких обставин, керуючись ст. 257 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Перша київська державна нотаріальна контора, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Звєркова Наталія Володимирівна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Солонець Тамара Миколаївна, Головне територіальне управління юстиції у м. Києві, про визнання довіреності недійсною, визнання договору купівлі-продажу недійсним, витребування майна з чужого незаконного володіння та визнання права власності на майно - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Т.В. Андрейчук