У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25.11.2019 року

м. Лозова Харківської області

Суддя Лозівського міськрайонного суду Харківської області

Харабадзе К.Ш.,

Справа № 629/5840/19

Номер провадження 2/629/1681/19

позивач ОСОБА_1

відповідач Відділ примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Харківській області

розглянувши цивільну справу про виключення з акту опису майна

в с т а н о в и в :

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що рішенням Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 20.04.2018 року було звернуто стягнення на предмет застави автомобіль марки «Mazda cx7», 2007 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_1 , кузов (шасі) НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_2 , шляхом визнання права власності на автомобіль за позивачем. 06.07.2018 року Лозівським міськрайонним судом Харківської області було видано виконавчий лист. Обтяжувачем (заставодержателем) вказаного транспортного засобу згідно рішення суду від 20.04.2018 року був позивач у вказаній справі та застава припинилася у результаті ухвалення вказаного рішення та задоволення вимог заставодержателя відбулося за рахунок заставленого рухомого майна. З метою належного виконання рішення суду від 20.04.2018 року позивач звернулася до Територіального сервісного центру № 6348 Регіонального сервісного центру у Харківській області МВС України з метою проведення перереєстрації права власності на транспортний засіб за позивачем. Але позивачу в усній формі було відмовлено у проведенні перереєстрації у зв`язку з тим, що на вказаний транспортний засіб було накраденою арешт на підставі відповідної постанови державного виконавця. Проте, будь-яких відомостей про те, виконавцем якої саме виконавчої служби було накладено арешт, позивачу не повідомили. Звернувшись до ЄДБ, позивачу стало відомо про те, що відносно ОСОБА_2 , колишнього власника спірного транспортного засобу відділом примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Харківській області відкриті виконавчі провадження про стягнення коштів. Позивач не є стороною виконавчих проваджень, а тому не має можливості звернутися до відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Харківській області з приводу зняття арешту з рухомого майна. Наявність арешту, накладеного постановою державного виконавця, та неможливість через це провести перереєстрацію спірного транспортного засобу порушує права та інтереси позивача, спричиняє штучні умови для притягнення її до відповідальності за несвоєчасну перереєстрацію транспортного засобу. На час подання вказаного позову, спірний транспортний засіб територіально перебуває у м. Лозова Харківської області, що підтверджується договором відповідального зберігання, укладеного між позивачем та зберігачем. На підставі вищевикладеного просить суд виключити з акту опису Відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Харківській області та звільнити з під арешту транспортний засіб марки «Mazda cx7», 2007 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_1 , кузов (шасі) НОМЕР_2 ; зобов`язати Відділ примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Харківській області винести постанову про зняття арешту з майна «Mazda cx7», 2007 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_1 , кузов (шасі) НОМЕР_2 .

Перевіривши дотримання позивачем вимог, які пред`являються до форми і змісту позовних заяв, суддя вважає, що подана заява підлягає залишенню без руху, оскільки вона цим вимогам не відповідає зважаючи на таке.

Відповідно до Постанови Пленуму ВСС України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» від 03.06.2016 № 5 у порядку цивільного судочинства захист майнових прав здійснюється у позовному провадженні, а також у спосіб оскарження рішення, дії або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби.

Спори про право цивільне, пов`язані з належністю майна, на яке накладено арешт, відповідно до статей 15, 16 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК) розглядаються в порядку цивільного судочинства у позовному провадженні, якщо однією зі сторін відповідного спору є фізична особа, крім випадків, коли розгляд таких справ відбувається за правилами іншого судочинства.

Позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно).

Відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках - особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення (стаття 3Закону України від 21 квітня 1999 року № 606-XIV "Про виконавче провадження" (у редакції Закону України від 04 листопада 2010 року № 2677-VI) (далі - Закон про виконавче провадження).

У випадках, коли арешт майна проводився для забезпечення конфіскації чи стягнення майна на користь держави, як відповідач до участі у справі у встановленому законом порядку також залучається відповідний територіальний орган Державної фіскальної служби України.

У разі якщо опис та арешт майна проводився державним виконавцем, скарга сторони виконавчого провадження розглядається в порядку, передбаченому розділом VII ЦПК, а якщо такі дії вчинялися при виконанні вироку суду щодо цивільного позову у кримінальному провадженні, то відповідна скарга підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства відповідно до вимог статті 181 Кодексу адміністративного судочинства України. Інші особи, які є власниками (володільцями) майна і які вважають, що майно, на яке накладено арешт, належить їм, а не боржникові, можуть звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту, що передбачено статтею 60 Закону про виконавче провадження.

Предмет позову як його один з основних елементів представляє собою матеріально-правову вимогу позивача до відповідача, яка витікає зі спірної матеріально-правової відносини, з приводу якої суд повинен ухвалити рішення у справі. Позивач сам вибирає, який позов пред`явити до суду. Підставами позову є обставини, якими позивач обґрунтовує вимоги.

В позові відсутні дані щодо боржника, особи, в інтересах якої накладався арешт на майно, що згідно ч. 6 ст. 175 ЦПК України є необхідним для правильного вирішення спору.

Крім того, з наданих до позову матеріалів не убачається, який саме виконавчий документ перебував на примусовому виконанні, який орган видав виконавчий документ та у якому саме порядку, передбаченому законом, що має значення для визначення порядку судочинства щодо розгляду заявленого позову.

Також, відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно п. 2.2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, встановлена 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який станом на 01 січня 2019 року складає 1921,00 гривень, тобто розмір судового збору повинен складати 768 гривень 40 копійок.

Проте, в порушення зазначеної вимоги, до позовної заяви не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

За таких обставин, позивачем при подачі позовної заяви повинно бути сплачено судовий збір у розмірі 768 гривень 40 копійок, за наступними реквізитами: Отримувач коштів: Лозівське УК/мЛозова/22030101, код отримувача (ЄДРПОУ) 38053090, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), номер рахунку:UA6020015,код класифікації доходів бюджету: 22030101, найменування коду класифікації доходів бюджету: судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050).

Крім того, відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Також, в порушення ч. 1 ст. 177 ЦПК України позивачем не додано до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї для відповідача.

Згідно ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, -

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Харківській області

про виключення з акту опису майна - залишити без руху.

Надати позивачу для усунення недоліків строк 5 (п`ять) днів з дня отримання даної ухвали.

Роз`яснити позивачу, що в разі невиконання вимог, вказаних в ухвалі про залишення заяви без руху, заява вважатиметься неподаною та буде повернута.

Ухвали окремо від рішення суду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку згідно ст.ст. 353, 354, 355, п. 15.5 Розділу ХІІІ Перехідні положення ЦПК України.

Суддя: К.Ш.Харабадзе