КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
===================================================================
Справа №760/7201/19 Головуючий у І інстанції Оксюта Т.Г.
Провадження №06.07/824/230/2019 Головуючий у 2 інстанції Голуб С.А.
У Х В А Л А

про відмову в задоволенні заяви про відвід суддів

25 листопада2019 року м.Київ

Київський апеляційний суд в складі судді Голуб С.А., розглянувши заяву представника ОСОБА_1 - адвоката Братківського Клима Сергійовича про відвід колегії суддів Київського апеляційного суду у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про захист честі, гідності та ділової репутації,

ВСТАНОВИЛА:

В провадженні Київського апеляційного суду перебуває цивільна справа за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 05 серпня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про захист честі, гідності та ділової репутації.

На адресу Київського апеляційного суду 20 листопада 2019 року представник ОСОБА_2 - адвокат Братківський К.С. заявив відвід колегії суддів Київського апеляційного суду у складі: Мостова Г.І., Слюсар Т.А., Волошина В.М., посилаючись на те, що суддя-доповідач у справі Мостова Г.І. вчинила дії, які викликають сумнів в неупередженості та об`єктивності судді, та дії якої були підтримані суддями Слюсар Т.А. та Волошина В.М.

Зокрема, суддею-доповідачем під час судового засідання, яке відбулося 18 листопада 2019 року, було роз`яснено апелянту у справі право заявити клопотання про призначення судової лінгвістичної експертизи, та оголосила перерву з метою надання апелянту строку для підготування відповідного обґрунтованого клопотання про призначення у справі експертизи, не врахувавши при цьому, що апелянт не заявляв такого клопотання під час розгляду справи в суді першої інстанції та не був позбавлений можливості заявити таке клопотання.

Окрім того зазначає, що в судовому засіданні суддя-доповідач з`ясувала, що адвокат апелянта, який є фахівцем у галузі права, знає свої процесуальні права, а тому суд не мав права роз`яснювати адвокату про право заявляти клопотання про призначення експертизи.

Зазначені обставини викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді та свідчать про нерівне ставлення до учасників процесу.

Ухвалою Київського апеляційного судувід 21 листопада 2019 року заявлений відвід було визнано необґрунтованим та передано справу на автоматизований розподіл для визначення судді, який вирішить питання про відвід.

Згідно з протоколом автоматичного розподілу судової справи між суддями Київського апеляційного суду від 21 листопада 2019 року, для розгляду заяви про відвід визначено суддю-доповідача Голуб С.А.

Матеріали цивільної справи №760/7201/19 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про захист честі, гідності та ділової репутації були передані судді-доповідачу по закінченню робочого дня, а саме о 17 год. 45 хв. 21 листопада 2019 року.

Вивчивши матеріали справи та перевіривши доводи викладені в заяві про відвід щодо упередженості колегії суддів Київського апеляційного суду не вбачаю підстав для задоволення заяви про відвід колегії суддів, враховуючи наступне.

Підстави для відводу (самовідводу) судді визначені ст. 36 ЦПК України. Відповідно до положень цієї статті суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

У відповідності до ст. 39 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Згідно зі ст. 40 ЦПК України Питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У такому випадку вирішення питання про відвід судді здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Питання про відвід судді має бути розглянуто не пізніше двох днів із дня надходження заяви про відвід судді, а у випадку розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід судді.

Суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Отже, головна мета відводу - гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи. У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Білуха проти України» зазначено, що «у кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу й такий ступінь, що свідчать про небезсторонність суду». Стосовно відводу (як права сторони його ініціювати) вказано, що «особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного». Безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але «вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими».

Таким чином, процесуальні рішення судді не можуть свідчити про упередженість судді та, відповідно, не можуть бути підставою для відводу судді. Натомість якщо заявник вважає, що колегією суддів було порушено норми цивільного процесуального права, то зазначені обставини, можуть бути підставою для звернення до суду з касаційною скаргою.

Щодо тверджень заявника про те, що суд не мав права роз`яснювати представнику скаржника його права, в тому числі й щодо права на подання клопотання про призначення судової експертизи у справі, не відповідає положенням ст. 12 ЦПК України.

Так, відповідно до ст. 12 ЦПК України Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: 1) керує ходом судового процесу; 2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; 3) роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; 4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; 5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

З урахуванням викладеного, судом не встановлено підстав, які б свідчили будь-яку пряму чи побічну зацікавленість колегії суддів Київського апеляційного суду, що викликало б сумнів в неупередженості або об`єктивності суддів під час розгляду даної справи.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 34, 36, 37, 40 ЦПК України суддя,

УХВАЛИЛА:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 - адвоката Братківського Клима Сергійовича про відвід колегії суддів Київського апеляційного суду у складі: Мостової Г.І., Слюсар Т.А., Волошиної В.М.відмовити.

Продовжити розгляд цивільної справи за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 05 серпня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про захист честі, гідності та ділової репутаціїв тому ж складі суду.

Ухвала набирає законної сили з дня її підписання і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя Київського

апеляційного суду С.А. Голуб