У Х В А Л А

Іменем України

04 листопада 2019 року

м. Київ

справа № 489/1975/17

провадження № 61-11833ск19

Верховний Суд у складі постійної колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду:

Петрова Є. В. (суддя-доповідач), Мартєва С. Ю., Сімоненко В. М.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Миколаївського апеляційного суду від 09 серпня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ в натурі частки майна, що є спільною частковою власністю та встановлення порядку користування земельною ділянкою,

ВСТАНОВИВ :

У квітні 2017 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про виділ в натурі частки майна, що є спільною часткою власністю та встановлення порядку користування земельною ділянкою.

Рішенням Ленінського районного суду м. Миколаєва від 09 листопада 2018 року позов задоволено.

Вказане рішення оскаржено в апеляційному порядку позивачем по справі.

Ухвалою Миколаївського апеляційного суду від 29 травня 2019 року у даній справі призначено судову будівельно-земельно-технічну експертизу, проведення якої доручено Миколаївській регіональній торгівельно - промисловій палаті ( 54001, м. Миколаїв, вул. Потьомкінська, 41).

Ухвалою Миколаївського апеляційного суду від 09 серпня 2019 року відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі Миколаївського апеляційного суду від 29 травня 2019 року про призначення судової будівельно-земельно-технічної експертизи.

У серпні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою на ухвалу Миколаївського апеляційного суду від 09 серпня 2019 року про відмову у виправленні описки в ухвалі Миколаївського апеляційного суду від 29 травня 2019 року про призначення будівельно-земельно-технічної експертизи.

Ухвалою Верховного Суду від 05 вересня 2019 року касаційну скаргу було залишено без руху та надано строк для усунення недоліків касаційної скарги, який ухвалою Верховного Суду від 15 жовтня 2019 року продовжено. В наданий Верховним Судом строк заявник надав уточнену касаційну скаргу.

У касаційній скарзі заявник просить скасувати рішення суду апеляційної інстанції та направити справу на новий розгляд до суду апеляційної інстанції, посилаючись на порушення судом норм процесуального права. Касаційна скарга мотивована тим, що мотивувальна частина ухвали не узгоджується із резолютивною, а саме: в мотивувальній частині зазначено про необхідність доручення проведення вказаної експертизи Миколаївській регіональній торгівельно-промисловій палаті, а в резолютивній частині ухвали вказано «доручити експерту Миколаївської регіональної торгівельно-промислової палати», разом із тим в реєстрі юридичних осіб міститься інформація щодо експертної установи із назвою «Регіональна торгово-промислова палата Миколаївської області». Вважає, що суд відмовляючи у виправленні вказаних описок перешкоджає встановленню обставин справи, оскільки будуть поставлені під сумнів результати експертизи.

Відповідно до пункту 5 частини другої статті 394 ЦПК України суд в порядку, передбаченому частинами четвертою, п`ятою цієї статті, відмовляє у відкритті касаційного провадження, якщо касаційна скарга є необґрунтованою.

Згідно з частиною п`ятою статті 394 ЦПК України у разі якщо суддя-доповідач дійде висновку, що подана касаційна скарга є необґрунтованою, вирішення питання про відкриття провадження здійснюється постійною колегією суддів, до складу якої входить суддя-доповідач. Якщо жоден суддя із складу колегії не дійде висновку про необхідність відкриття касаційного провадження через необґрунтованість скарги, колегія суддів постановляє ухвалу про відмову у відкритті касаційного провадження.

У відкритті касаційного провадження необхідно відмовити з таких підстав.

Відповідно до положень частини першої статті 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень (частина друга статті 269 ЦПК України).

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо.

Суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Вивчивши матеріали справи, апеляційний суд дійшов висновку, що обставини на які вказує ОСОБА_1 , як на описки в ухвалі Миколаївського апеляційного суду від 29 травня 2019 року, опискою не являється, а по своїй суті є зміною змісту вказаної ухвали, що не є допустимим.

В Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань містяться відомості щодо експертної установи - Регіональної торгово-промислової палати Миколаївської області, яка знаходиться за адресою: 54030, Миколаївська обл., місто Миколаїв, вулиця Потьомкінська, будинок 41.

Із Єдиного державного реєстру судових рішень вбачається, що справа була прийнята експертною установою та повернута на адресу апеляційного суду через надходження клопотання експерта про надання додаткових матеріалів, а саме геодезичної зйомки земельної ділянки.

Ухвалою Миколаївського апеляційного суду від 09 жовтня 2019 року в задоволенні клопотання експерта відмовлено, а цивільну справу направлено для виконання ухвали суду від 29 травня 2019 року.

Таким чином, судом апеляційної інстанції направлено справу для проведення експертизи на адресу, за якою знаходиться експертна установа, якою справа була повернута з інших причин, і неправильне зазначення судом назви експертної установи ніяким чином не могло вплинути на результати проведення експертизи.

Доводи ОСОБА_1 щодо не виправлення описок є перешкоджанням апеляційним судом встановленню обставин справи відхиляються Верховним Судом, оскільки вказані заявником описки не впливають на зміст та правильність судового рішення.

З огляду на зазначене, апеляційний суд дійшов обґрунтованого висновку про відсутність підстав для виправлення описки в ухвалі Миколаївського апеляційного суду від 29 травня 2019 року.

Постійною колегією суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду не встановлено порушень вимог цивільного процесуального закону судом апеляційної інстанції щодо з`ясування обставин справи.

З огляду на те, що доводи та аргументи, наведені ОСОБА_1 у касаційній скарзі не дають підстав для висновків про незаконність оскаржуваного судового рішення, оскільки правильне застосовування судом апеляційної інстанції норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Керуючись пунктом 5 частини другої, пунктом 2 частини четвертої, частинами п`ятою та шостою статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі постійної колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ :

У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Миколаївського апеляційного суду від 09 серпня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ в натурі частки майна, що є спільною частковою власністю та встановлення порядку користування земельною ділянкою відмовити.

Копію ухвали та додані до касаційної скарги матеріали направити заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття судом та оскарженню не підлягає.

Судді: Є. В. Петров

С. Ю. Мартєв

В. М. Сімоненко