Постанова

Іменем України

21 листопада 2019 року

м. Київ

справа №669/1010/18

провадження №61-6213св19

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду:

Висоцької В. С. (суддя-доповідач), Литвиненко І. В., Фаловської І. М.

розглянув у попередньому судовому засіданні в порядку письмового провадження справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики за касаційною скаргою ОСОБА_2 на ухвалу Білогірського районного суду Хмельницької області від 19 грудня 2018 року у складі судді

Давидюка О. І. та постанову Хмельницького апеляційного суду від 25 лютого 2019 року у складі колегії суддів: Гринчука Р. С., Грох Л. М., Спірідонової Т. В.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - ОСОБА_2 ,

ОПИСОВА ЧАСТИНА

Короткий зміст позовних вимог

З вересня 2018 року у провадженні Білогірського районного суду Хмельницької областіперебуває справа за позовом ОСОБА_1 до

ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики в сумі 28 000 доларів США, що еквівалентно 794 360 грн, відсотків з урахуванням встановленого індексу інфляції в сумі 14 6797,73 грн та трьох відсотків річних від простроченої суми в розмірі 20 109,28 грн.

17 грудня 2018 року відповідач ОСОБА_2 подав зустрічний позов до

ОСОБА_1 про стягнення з останнього заборгованості за договором про надання послуг від 03 жовтня 2017 року в розмірі 579 238,36 грн, із яких:

325 800 грн сума основного боргу; 211 770 грн штрафні санкції; 10 872 грн три відсотки річних та 30 796,36 грн інфляційні втрати.

Короткий зміст судового рішення суду першої інстанції

Ухвалою Білогірського районного суду Хмельницької області від 19 грудня 2018 року зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 повернуто заявнику.

Ухвала суду першої інстанції мотивована тим, що ОСОБА_2 був повідомлений про відкриття провадження у справі належним чином, а тому мав достатньо часу для подачі відзиву та зустрічного позову в межах строку, встановленого судом. Будь-які поважні причини пропуску передбаченого законом строку для подання зустрічного позову відповідач не вказав, заяву про поновлення цього строку не подав.

Короткий зміст судового рішення суду апеляційної інстанції

Постановою Хмельницького апеляційного суду від 25 лютого 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишено без задоволення. Ухвалу Білогірського районного суду Хмельницької області від 19 грудня 2018 року залишено без змін.

Постанова апеляційного суду мотивована тим, що ухвала місцевого суду постановлена з додержанням вимог процесуального закону та відповідає обставинам справи.

Апеляційний суд погодився з висновком суду першої інстанції про те, що зустрічна позовна заява була з пропуском встановленого судом строку, оскільки днем отримання ОСОБА_2 ухвали про відкриття провадження та призначення підготовчого засідання є 26 вересня 2018 року, однак зустрічну позовну заяву подано лише 17 грудня 2018 року.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

У касаційній скарзі, поданій у березні 2019 року, ОСОБА_2 просить скасувати ухвалені у справі судові рішення, справу передати до суду першої інстанції для вирішення питання про прийняття зустрічної позовної заяви, посилаючись на порушення судом норм процесуального права.

Аргументи учасників справи

Доводи особи, яка подала касаційну скаргу

Доводи касаційної скарги зводяться до того, що суд не врахував відсутність підпису заявника на рекомендованому повідомленні про вручення поштового відділення, що свідчить про неналежне повідомлення про відкриття провадження у справі, зв`язку з чим він не був обізнаний про можливість подання зустрічного позову у встановлений судом строк.

Заявник також посилається на обмеження його у доступі до правосуддя.

Доводи інших учасників справи

Відзив щодо вимог і змісту касаційної скарги до суду не надходив.

МОТИВУВАЛЬНА ЧАСТИНА

Позиція Верховного Суду

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Касаційні скарги на ухвали судів першої чи апеляційної інстанцій відповідно до частини третьої статті 406 ЦПК України розглядаються у порядку, передбаченому для розгляду касаційних скарг на рішення суду першої інстанції, постанови суду апеляційної інстанції.

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Касаційна скарга не підлягає задоволенню.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду вирішення справи.

Відповідно до вимог частин першої статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Частиною першою статті 402 ЦПК України встановлено, що у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Згідно з частиною першою статті 222 ЦПК України головуючий з`ясовує, чи мають учасники справи заяви чи клопотання, пов`язані з розглядом справи, які не були заявлені з поважних причин у підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом, та вирішує їх після заслуховування думки інших присутніх у судовому засіданні учасників справи.

Суди попередніх інстанцій встановили, що ухвалою Білогірського районного суду Хмельницької області від 17 вересня 2018 року позовну заяву ОСОБА_1 прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, призначено підготовче засідання на 18 жовтня 2018 року та встановлено відповідачу ОСОБА_2 п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали, але не пізніше 15 жовтня 2018 року, для подання відзиву на позовну заяву, а також роз`яснено право на пред`явлення зустрічного позову відповідно до статей 193, 194 ЦПК України, у строк для подання відзиву.

Копію вищевказаної ухвали про відкриття провадження та позовну заяву з додатками відповідачем отримано 26 вересня 2018 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, яке є в матеріалах справи.

17 жовтня 2018 року ОСОБА_2 надіслав на адресу суду клопотання про відкладення розгляду справи, призначеної на 18 жовтня 2018 року в зв`язку з неможливістю його явки в судове засідання та перебування за межами

смт. Білогір`я Хмельницької області. Суд задовольнив це клопотання і відклав розгляд справи у підготовчому судовому засіданні на 9 листопада 2018 року.

09 листопада 2018 року ОСОБА_2 повторно не з`явився в судове засідання, подав до суду письмове клопотання про відкладення розгляду справи в зв`язку з перебуванням за межами території України.

Ухвалою Білогірського районного суду Хмельницької області від 09 листопада 2018 року підготовче провадження в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики було закрито та справу призначено до судового розгляду по суті на 05 грудня 2018 року.

17 грудня 2018 року ОСОБА_2 подав до суду зустрічний позов до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором про надання послуг.

Відповідно до пунктів 4, 10 частини другої статті 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд: 4) вирішує питання про вступ у справу інших осіб, заміну неналежного відповідача, залучення співвідповідача, об`єднання справ і роз`єднання позовних вимог, прийняття зустрічного позову, якщо ці питання не були вирішені раніше; 10) вирішує заяви та клопотання учасників справи.

Частиною першою статті 193 ЦПК України встановлено, що відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Строк для подання відзиву (зустрічного позову) встановлюється в ухвалі про відкриття провадження у справі (частина перша статті 191 ЦПК України).

Згідно з частиною третьою статті 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику.

Доводи касаційної скарги про те, що суди попередніх інстанцій не сприяли захисту права відповідача на заперечення проти первісного позову шляхом пред`явлення зустрічних вимог, не заслуговують на увагу з огляду на наступне.

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен при вирішенні питання щодо прав та обов`язків має право на справедливий і відкритий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, визначеним законом.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 10 липня 1984 року у справі «Гінчо проти Португалії» передбачив, що держави - учасниці Ради Європи зобов`язані організовувати свою правову систему таким чином, щоб забезпечити додержання положень пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та вимог щодо судового розгляду упродовж розумного строку.

При цьому вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини у рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (справа «Серявін та інші проти України», № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Інші доводи касаційної скарги висновків судів не спростовують, на законність рішення не впливають, в основному направлені на переоцінку доказів, що знаходиться поза межами повноважень суду касаційної інстанції.

ВИСНОВКИ ЗА РЕЗУЛЬТАТАМИ РОЗГЛЯДУ КАСАЦІЙНОЇ СКАРГИ

Відповідно до частини третьої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне залишити касаційну скаргу без задоволення, а оскаржувані судові рішення - без змін, оскільки доводи касаційної скарги висновків суду не спростовують.

Керуючись статтями 400, 401, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду,

ПОСТАНОВИВ :

Касаційну скаргу ОСОБА_2 залишити без задоволення.

Ухвалу Білогірського районного суду Хмельницької області від 19 грудня

2018 року та постанову Хмельницького апеляційного суду від 25 лютого

2019 року залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді: В. С. Висоцька

І. В. Литвиненко

І. М. Фаловська