КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 листопада 2019 року

м. Київ

справа № 761/21724/15-ц

провадження № 22-ц/824/14905/2019

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Писаної Т.О.

суддів - Приходька К.П., Журби С.О.

за участю секретаря судового засідання - Костецької М.М.

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Шевченківського районного суду міста Київ від 21 червня 2019 року по справі за позовом публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки, -

В С Т А Н О В И В:

У липні 2015 року Публічне акціонерне товариство «Дельта-Банк» звернулось до суду із позовом до ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом передачі у власність АТ «Дельта Банк».

В обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначало, що у зв`язку із невиконанням боржником зобов`язання за кредитним договором №44.29/64/07-Zz від 01 серпня 2007 року у останнього утворилась заборгованість у розмірі 3 289 802, 99 грн.

Зазначав, що з метою забезпечення виконання грошових зобов`язань за вказаним кредитним договором іпотекодавець ОСОБА_1 за договором іпотеки №49.12/64/І325/07 від 01 серпня 2007 року передав у іпотеку нерухоме майно, а саме: земельну ділянку площею 0,2872 га, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що належить боржнику.

У зв`язку із зазначеним, позивач просив звернути стягнення на зазначений предмет іпотек та визнати за ПАТ «Дельта Банк» право власності на указану земельну ділянку.

Заочним рішенням Шевченківського районного суду від 21 липня 2016 року Позов ПАТ «Дельта Банк» до ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки задоволено.

В рахунок погашення заборгованості ОСОБА_1 перед ПАТ «Дельта Банк» за Кредитним договором № 44.29/64/07-Zz від 01 серпня 2007 року станом на 10 липня 2015року в розмірі 3 289 802,99 грн., з яких: тіло кредиту - 2 882 475,35 грн, відсотки - 86 757,13 грн, пеня - 292 450,29 грн, сума за ставкою 3% від простроченої заборгованості по тілу - 27 777,49 грн, сума за ставкою 3% від простроченої заборгованості по процентам - 342,73 грн, звернуто стягнення на предмет іпотеки: земельну ділянку площею 0,0872 га, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер земельної ділянки 8 000 000 000:88:014:0070, та належить ОСОБА_1 на підставі державного Акта на право власності на земельну ділянку серії ЯА № 945173, виданого Київською міською радою 19 грудня 2006 року на підставі договору купівлі-продажу земельної ділянки, посвідченого Голяченко М.В., приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу 29 квітня 2006 року за реєстровим №3005а (ВСТ № 117894), зареєстрованого в державному реєстрі правочинів 29 квітня 2006 року за № 1284792 (Акт зареєстровано в Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею, договорів оренди землі за № 01-7-01113. Цільове призначення земельної ділянки - будівництво та обслуговування житлового будинку і господарських будівель. Кадастровий номер земельної ділянки 8 000 000 000:88:014:0070), шляхом визнання права власності на предмет іпотеки: земельну ділянку площею 0,0872 га, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер 8 000 000 000:88:014:0070, за ПАТ «Дельта Банк» за ціною згідно зі Звітом про оцінку, складеним 17 лютого 2016 року ТОВ «Експертна компанія «Професіонал», - 1 495 951,00 грн.

19 червня 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення Шевченківського районного суду міста Київ від 21 липня 2016 року.

В обґрунтування заяви зазначав, що не був належним чином повідомлений про розгляд даної справи, а про наявність та зміст вказаного рішення, а також про наявність доказів, якими позивач обґрунтовував свій позов дізнався лише 30 травня 2019 року, коли на адресу його представника надійшла копія заочного рішення.

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Київ від 21 червня 2019 року заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення від 21 липня 2016 року у цивільній справі за позовом ПАТ «Дельта Банк» до ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки повернуто заявнику.

Не погоджуючись із указаною ухвалою, ОСОБА_1 звернувся до суду із апеляційною скаргою, в якій просив оскаржувану ухвалу скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження судового розгляду.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначав, що оскаржувана ухвала є такою, що винесена без повного дослідження усіх обставин справи, з порушення норм процесуального права, а відтак підлягає оскарженню.

Зазначає, що на підставі частини 1 статті 185 та частини 7 статті 177 ЦПК України, суд першої інстанції повинен був спочатку надати заявнику час для усунення недоліків, а не виносити ухвалу про повернення заяви.

Інші учасники справи не скористались своїм процесуальним правом на подання відзиву на апеляційну скаргу.

В судове засідання учасники справи не з`явились, про розгляд справи належним чином повідомлені, про причини неявки суд не повідомляли.

Відповідно до частини 2 статті 372 ЦПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Статтею 263 ЦПК України встановлено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим та має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеного цим Кодексом. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Частиною 1 статті 367 ЦПК України визначено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до частини 1 статті 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість ухваленого рішення, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Повертаючи заяву заявнику, суд першої інстанції виходив із того, що заява про перегляд заочного рішення підписана представником відповідача, однак, в матеріалах справи відсутні документи, які посвідчують його повноваження як представника відповідача.

Апеляційний суд не погоджується із висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Частиною 1 статті 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно із частиною 5 статті 285 ЦПК України до заяви про перегляд заочного рішення, поданої представником відповідача, додається довіреність або інший документ, який підтверджує його повноваження.

Повертаючи заяву суд першої інстанції керувався положеннями пункту 1 частини 4 статті 185 ЦПК України, а саме з тих підстав, що заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Таким чином, повернення заяви передбачено у випадку, коли не зазначено взагалі підстави чи право звернення у власних інтересах, чи в інтересах інших осіб до суду.

Однак, як убачається із наявної у справі заяви, ця заява підписана представником відповідача ОСОБА_4 , у заяві указано, що ОСОБА_4 діє як адвокат. Повертаючи заяву судом першої інстанції не зазначено обставин, які свідчать про відсутність процесуальної дієздатності у адвоката, або права підписувати процесуальний документ.

Таким чином, зазначивши підстави звернення до суду в інтересах відповідача, підписавши відповідну заяву, адвокат до заяви не додав документ, що підтверджує повноваження представника заявника.

Відповідно до частини 8 статті 285 ЦПК України до неналежно оформленої заяви про перегляд заочного рішення застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Згідно із частиною 1 статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до частини 7 статті 177 ЦПК України до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Відповідно до частини 2 статті 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Як убачається із матеріалів справи 19 червня 2019 року представник ОСОБА_1 - ОСОБА_5 звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення Шевченківського районного суду міста Київ від 21 липня 2016 року. В додатках до зазначеної заяви указано, що копії документів, що посвідчують повноваження представника відповідача містяться у матеріалах справи.

Дослідивши матеріали справи, колегія суддів встановила, що на момент звернення до суду із заявою про перегляд заочного рішення суду у даній справі були відсутні документи, що посвідчують повноваження представника відповідача.

Таким чином, процесуальним законом передбачено надання можливості усунення відповідного недоліку шляхом залишення заяви без руху, а у разі неусунення цих недоліків суд повертає заяву особі, яка цю заяву подала.

Як убачається із матеріалів справи, суд першої інстанції не постановляв ухвалу про залишення заяви про перегляд заочного рішення без руху, а відразу помилково повернув її позивачу.

У відповідності до вимог ст. 379 ЦПК України, підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими невідповідність висновків суду обставинам справи; порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Враховуючи наведене та доводи апеляційної скарги, колегія суддів доходить висновку про наявність підстав для скасування оскаржуваної ухвали суду про повернення позовної заяви з підстав, що зазначені в апеляційній скарзі, та направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст.367, 374, 379, 381-384 ЦПК України, Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Шевченківського районного суду міста Київ від 21 червня 2019 року скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий Т.О. Писана
Судді К.П. Приходько
С.О. Журба