Єд. унік. № 243/9231/19
Провадження № 2/243/2843/2019
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

20 листопада 2019 року м. Слов`янськ

Слов`янський міськрайонний суд Донецької області у складі:

Головуючого судді Старовецького В.І.

за участю секретаря судового засідання Каліух К.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Слов`янського міськрайонного суду Донецької області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, обґрунтована тим, що сторони перебувають у шлюбі, який зареєстрований 29.03.1997 року Олександрівською сільською радою Слов`янського району Донецької області, про що в Книзі реєстрації шлюбів зроблено відповідний актовий запис за № 7.

Від шлюбу позивач та відповідач мають двох дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та неповнолітню ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

З квітня 2014 року сторони припинили спільне проживання та сімейні відносини через відсутність взаємопорозуміння, байдужості до життя та проблем кожного, що поступово призвело до того, що подружжя стали зовсім чужими людьми та можливості зберегти сім`ю немає.

Спільне господарство не ведеться, спору про розподіл спільного майна немає, подальше спільне життя та збереження шлюбу неможливі.

Позивач просить суд розірвати шлюб, зареєстрований між нею та ОСОБА_2 , 29.03.1997 року Олександрівською сільською радою Слов`янського району Донецької області, актовий запис за № 7.

Позивач ОСОБА_1 про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, до судового засідання не з`явилася, надала заяву, в якій просить позовні вимоги задовольнити в повному обсязі та справу розглянути без її участі, проти ухвалення заочного рішення не заперечує (а.с.30).

Відповідно до ч. 7 ст. 128 ЦПК України, у разі ненадання особами, які беруть участь у справі, інформації щодо їх адреси, судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.

Під час розгляду справи, судом приймалися усі передбачені діючим законодавством заходи щодо належного повідомлення відповідача про місце, день та час розгляду справи. Судом були спрямовані численні судові повістки та виклики за останньою відомою адресою місця проживання відповідача, однак в жодне із призначених судових засідань відповідач не з`явився.

Втім, відповідач не використав наданого законом права на безпосередню участь у судовому засіданні, та не з`явився у судове засідання без повідомлення причин, заяв про відкладення судового засідання, чи розгляд справи у його відсутності від нього до суду не надходило.

Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

З огляду на викладене, оскільки відповідач, будучи повідомленим належним чином про дату, час і місце судового засідання шляхом розміщення оголошення про виклик до суду на офіційному веб-сайті Слов`янського міськрайонного суду Донецької області повторно не з`явився у судове засідання без повідомлення причин неявки, не подав відзив, суд приходить до переконання, що у суду відсутні підстави для відкладення розгляду справи, а тому, зі згоди позивача, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних та доказів відповідно до ч. 4 ст. 223, ст. 280, 281 ЦПК України.

Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду спору по суті, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлені наступні факти та відповідні до них правовідносини.

29.03.1997 року Олександрівською сільською радою Слов`янського району Донецької області був зареєстрований шлюб між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , що підтверджується свідоцтвом про шлюб від 29.03.1997 року серії НОМЕР_1 , видане Олександрівською сільською радою Слов`янського району Донецької області, актовий запис № 7. Після реєстрації шлюбу ОСОБА_5 було присвоєно прізвище « ОСОБА_6 » (а.с.3).

Сторони мають двох спільних дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , та неповнолітню ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 від 19.04.2002 року, видане виконкомом Олександрівської сільської ради (а.с.4).

З квітня 2014 року шлюбні стосунки позивач та відповідач не підтримують, сімейні відносини припинені, спільного господарства не ведуть, мешкають окремо, спору про розподіл майна та місця проживання дитини подружжя не мають. Сторони втратили повагу один до одного, спільне життя в подальшому та збереження сім`ї є недоцільним, сімейні відносини припинені, примирення між ними не відбулося.

Відповідно до положень статті 51 Конституції України та статті 24 Сімейного кодексу України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Як вбачається зі ст. 104 ч. 2 СК України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання.

Стаття 105 ч. 1 СК України вказує, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за спільною заявою подружжя або одного з них.

Статтею 109 СК України передбачено, що шлюб розривається судом, якщо буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їх права, а також права їх дітей.

Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Згідно з ч. 2 ст. 114 СК України, у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу.

Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. З огляду на це, суд вважає за необхідне залишити позивачу прізвище « ОСОБА_6 ».

Враховуючи ступінь конфліктних відносин та причини припинення шлюбних відносин, суд вважає, що вживати заходів щодо примирення подружжя не доцільно, оскільки це суперечить моральним засадам суспільства.

Проаналізувавши встановлені конкретні обставини по справі, оцінивши надані сторонами в силу вимог статті 76 ЦПК України докази в їх сукупності, приймаючи до уваги існуючи взаємини між подружжям, ступінь конфліктних стосунків та причини розлучення, небажання сторін продовжувати шлюбні відносини, суд дійшов висновку, що подальше подружнє життя ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , збереження їх сім`ї є неможливе та суперечить їх інтересам, тому позов про розірвання шлюбу підлягає задоволенню.

Позивач не ставить питання про стягнення з відповідача судового збору.

Керуючись ст. ст. 110-112 Сімейного кодексу України, ст. ст. 12, 13, 81, 89, 259, 264-265, 280-281 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити повністю.

Розірвати шлюб, укладений 29 березня 1997 року між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_7 та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , Олександрівською сільською радою Слов`янського району Донецької області, актовий запис № 7.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишити прізвище « ОСОБА_6 ».

Роз`яснити сторонам, що шлюб припиняється з моменту набрання чинності даним рішенням, а документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Копію даного рішення після набрання ним чинності надіслати до відповідного органу державної реєстрації актів цивільного стану.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Рішення може бути оскаржене до Донецького апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Слов`янський міськрайонний суд Донецької області протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо у судовому засіданні було проголошено лише вступну і резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, цей строк обчислюється з дня складання повного тексту судового рішення.

Суддя

Слов`янського міськрайонного суду В.І.Старовецький