З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І м е н е м У к р а ї н и
08 листопада 2019 року м. Черкаси
Черкаський районний суд Черкаської області в складі:
головуючого-судді Смоляра О.А.
при секретарі Зарубі Н.М.
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Черкаського міського нотаріального округу Алєксєєва Інна Юріївна про визнання недійсним договору купівлі-продажу нерухомого майна, -
Позивач звернулась до суду з вищевказаним позовом, в обґрунтування заявлених вимог вказала, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , після смерті якого відкрилась спадщина у вигляді незакінченого будівництвом житлового будинку, будівельною готовністю 26%, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , який позивач має намір успадкувати. 04.02.2019 року на підставі рішення суду про встановлення факту постійного проживання ОСОБА_1 з ОСОБА_3 , позивач звернулась до Першої Черкаської державної нотаріальної контори для отримання свідоцтва про право на спадщину за законом, де їй стало відомо, що на підставі договору купівлі-продажу, який був укладений 24.10.2018 року, тобто після смерті власника ОСОБА_3 , вказаний житловий будинок було продано ОСОБА_2 , яка є відповідачем по справі. Оскаржуваний договір порушує законні права та інтереси позивача, так як вона є єдиним спадкоємцем після смерті ОСОБА_3 та через незаконне укладення договору купівлі-продажу вона не може реалізувати свої спадкові права в повній мірі та оформити належне їй за законом право власності на цей будинок, який належав спадкодавцю до його смерті, а тому в зв`язку з вищевикладеним позивач була змушена звернутися до суду та просить суд визнати недійсним договір купівлі-продажу незакінченого будівництвом житлового будинку від 24.10.2018 року, укладений між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 .
Відповідно до ухвали суду про відкриття провадження від 04.06.2019 року розгляд справи проводиться за правилами загального позовного провадження. Відповідачу визначено п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали для подання відзиву на позовну заяву.
Позивач в судове засідання не з`явилась, але на адресу суду надійшла заява від її представника, в якій розгляд справи просить розглядати без їх участі, позовні вимоги підтримують в повному обсязі та проти заочного рішення не заперечують.
Відповідач в судове засідання не з`явилась, будучи повідомленою про дату, час і місце судового розгляду у встановленому законом порядку, заяви про відкладення розгляду справи або розгляду справи без її участі до суду не подавала, про причини неявки суд не повідомила, своїм правом подання до суду відзиву на позов не скористалась, а тому суд зі згоди представника позивача ухвалює рішення при заочному розгляді справи відповідно до вимог ст.280 ЦПК України.
Третя особа в судове засідання не з`явилась, будучи повідомленою про дату, час і місце судового розгляду належним чином, заяви про відкладення розгляду справи або розгляду справи без її участі до суду не подавала, про причини неявки суд не повідомила.
Дослідивши наявні у справі докази та оцінивши їх в сукупності, судом встановлені наступні фактичні обставини і відповідні їм правовідносини.
ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 08.05.2019 року, виданим повторно, актовий запис №55. З цього часу його цивільні права та обов`язки припинено.
На момент смерті у власності ОСОБА_3 знаходився незакінчений будівництвом житловий будинок, будівельною готовністю 26%, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 .
24 жовтня 2018 року, тобто після смерті ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , на підставі довіреності, посвідченої Лук`яновою Т.І., державним нотаріусом Першої Черкаської державної нотаріальної контори 21.11.2017 року зареєстрованої в реєстрі за №2-1962, продала вищевказаний житловий будинок відповідачу, що підтверджується копією договору купівлі-продажу незавершеного будівництвом житлового будинку.
Згідно ст.25 ЦК України цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті.
Статтею 203 ЦК України визначено загальні вимоги, додержання яких є необхідним для чинності правочину. 1) Зміст правочину не може суперечити цьому кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. 2) Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. 3) Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. 4) Правочин має вчинятися у формі, встановлений законом. 5) Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, які обумовлені ним.
Згідно ст.215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).
Частиною першою ст.216 Цивільного кодексу України недійсним правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю.
У відповідності до ч.1 ст.236 ЦК України нікчемний правочин або правочин, визнаний судом недійсним, є недійсним з моменту його вчинення.
Відповідно до ч.1 ст.238ЦК України представник може бути уповноважений на вчинення лише тих правочинів, право на вчинення яких має особа, яку він представляє.
Відповідно до п.6 ч.1 ст.248 ЦК України представництво за довіреністю припиняється у разі смерті особи, яка видала довіреність, оголошення її померлою, визнання її недієздатною або безвісно відсутньою, обмеження її цивільної дієздатності. У разі смерті особи, яка видала довіреність, представник зберігає своє повноваження за довіреністю для ведення невідкладних справ або таких дій, невиконання яких може призвести до виникнення збитків.
Однак, зазначена норма застосовується у разі, якщо такі справи або дії визначені у довіреності.
Проте, зі змісту довіреності від 21.11.2017 року, зареєстрованої в реєстрі за №2-1962, вбачається, що відсутні вказані застереженя щодо можливості вчинення правочинів після смерті довірителя.
Таким чином, судом встановлено, що спірний житловий будинок був відчужений відповідачем від імені ОСОБА_3 після припинення повноважень за довіреністю, а тому спірний договір купівлі-продажу житлового будинку є недійсним, оскільки вчинений без додержання вимогст.ст.203, 215, ч.1 ст.238 ЦК України.
Враховуючи викладене, а саме ту обставину, що договір купівлі-продажу незавершеного будівництвом житлового будинку, який належав ОСОБА_3 укладений після смерті ОСОБА_3 , а тому, аналізуючи зібрані в судовому засіданні докази, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог позивача.
З врахуванням викладеного, керуючись ст.ст.258, 259, 263-268 ЦПК України, ст.ст.203, 215, 238, 248 ЦК України, суд, -
Позов - задовольнити.
Заочне рішення суду може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, заява має бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до судової палати у цивільних справах Черкаського апеляційного суду через Черкаський районний суд Черкаської області шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом встановлених строків, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя: О. А. Смоляр