Головуючий суддя в суді І інстанції
Єдиний унікальний № 374/249/19

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 листопада 2019 року Ржищівський міський суд Київської області у складі:

головуючої судді - Козіної С.М.,

за участі:

секретаря - Проценко Ю.В.,

позивача - ОСОБА_1 (не з`явився),

відповідача - ОСОБА_2 (не з`явилась),

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Ржищів Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право на користування житловим приміщенням,

ВСТАНОВИВ:

06 вересня 2019 року ОСОБА_1 звернувся до Ржищівського міського суду Київської області із вказаним позовом, посилаючись на те, що він є власником житлового будинку АДРЕСА_1 відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом від 02 жовтня 1998 року, зареєстрованого в реєстрі за № 1с-751 та Ржищівському БТІ інвентаризаційне діло № МН1 р №73. Відповідачка ОСОБА_2 , яка є дружиною позивача, зареєстрована за вказаною адресою, проте з 2017 року у цьому будинку не проживає. На даний час остання відома позивачу адреса фактичного проживання відповідача,- АДРЕСА_2 , за місцем проживання її матері. Вже майже два роки засоби зв`язку з відповідачем втрачені. Спільного господарства з позивачем відповідач не веде, її особистих речей у будинку, господарських будівлях і спорудах та на території домоволодіння немає, за комунальні послуги, звісно, вона також не платить. Крім того, наявність реєстрації відповідача не дозволяє позивачу розпоряджатися своїм майном.

Позивач просив визнати ОСОБА_2 такою, що втратила право користуванням житловим будинком АДРЕСА_1 , у зв`язку з відсутністю у ньому понад шість місяців без поважних причин.

У судове засідання позивач не з`явився, надав до суду заяву, в якій позовні вимоги підтримував, просив проводити розгляд справи без його участі.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явилась, хоча про дату, час і місце розгляду справи в силу ст. 128, 131 ЦПК України, вважається повідомленим належним чином, шляхом розміщення оголошення про виклик на офіційній сторінці веб-порталу судової влади України.

Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.

Позивач ОСОБА_1 є власником будинку, який розташований за адресою: АДРЕСА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про право на спадщину за законом від 02 жовтня 1998 року. Право власності зареєстровано в реєстрі за № 1с-751 та в Ржищівському БТІ - інвентаризаційне діло № МН1 р №73. (а.с. 8).

З акту обстеження проживання, складеного комісією в складі: депутата Ржищівської міської ради Київської області VII скликання Карачун О.В. та громадян ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , встановлено, що ОСОБА_1 - дружина ОСОБА_1 , зареєстрована в житловому будинку за адресою: АДРЕСА_1 , але фактично там не проживає з 2017 року по даний час. Особистих речей та предметів домашнього вжитку ОСОБА_2 у даному житловому будинку та на території домоволодіння немає, участі у веденні спільного господарства з моменту свого переїзду до іншого місця проживання вона не приймає, за комунальні послуги не платить (а.с. 12).

Згідно з довідкою виконавчого комітету Ржищівської міської ради Київської області № 02-03-07-701 від 17 липня 2019 року встановлено, що ОСОБА_1 зареєстрований та проживає в АДРЕСА_1 та до складу сім`ї згідно будинкової книги входять: дружина ОСОБА_2 , - 1972 р.н., син- ОСОБА_5 , -1994 р.н., ОСОБА_6 , -1998 р.н. (а.с. 13).

Відповідно до ч. 1 ст. 163 ЖК Української РСР у разі тимчасової відсутності наймача або членів його сім`ї за ними зберігається займане жиле приміщення у випадках і в межах строків, установлених частиною першою, пунктами 1 і 5 частинами третьої і частиною четвертою статті 71 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 71 ЖК Української РСР при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім`ї за ними зберігається жиле приміщення протягом шести місяців.

Відповідно до ст. 72 ЖК Української РСР визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку.

Відповідно до ст. 405 ЦК України члени сім`ї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону. Житлове приміщення, яке вони мають право займати, визначається його власником. Член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.

За змістом ст. 7 Закону України "Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні", зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється на підставі судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, про виселення, про визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою.

Відповідно до ч.1, 4 ст. 29 ЦК України місцем проживання фізичної особи є житло, в якому вона проживає постійно або тимчасово.

Відповідно до ст. 33 Конституції України кожному, хто на законних підставах перебуває на території України, гарантується свобода пересування, вільний вибір місця проживання, право вільно залишати територію України, за винятком обмежень, які встановлюються законом.

Відповідно до п.15 постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 01 листопада 1996 року "Про застосування Конституції України при здійсненні правосуддя" при розгляді спорів про право користування жилим приміщенням необхідно брати до уваги, що ст. 33 Конституції України гарантує кожному, хто на законних підставах перебуває на території України, свободу пересування та вільний вибір місця проживання. Це означає, що наявність чи відсутність прописки /реєстрації/ самі по собі не можуть бути підставою для визнання права користування жилим приміщенням за особою, яка там проживала чи вселилась туди як член сім`ї наймача (власника) приміщення, або ж для відмови їй у цьому.

Як встановлено з матеріалів справи, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з 2017 року виїхала з будинку за адресою: АДРЕСА_1 , та з того часу там не проживає, тому втратила право користування цим житлом.

Враховуючи викладене вище, суд дійшов висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 необхідно задовольнити.

За змістом ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Отже, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Керуючись ст. 33 Конституції України, ст. 71, 72, 163 ЖК Української РСР, ст. 29 405 ЦК України, ст. 7 Закону України "Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні", ст. 2, 4, 12, 81, 82, 141, 223, 247, 265, 273, 280-284, 352, 354 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право на користування житловим приміщенням, - задовольнити у повному обсязі.

Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такою, що втратила право користуванням житловим будинком АДРЕСА_1 .

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до пп. 15.5 п. 15 Перехідних положень ЦПК України (в редакції від 15.12.2017) до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу, тобто до апеляційного суду Київської області через Ржищівський міський суд Київської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя