Справа № 399/433/18
Провадження № 2/399/46/19
У х в а л а

19 листопада 2019 року селище Онуфріївка

Суддя Онуфріївського районного суду Кіровоградської області Лях М.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про стягнення матеріальної шкоди,

встановила:

Представник позивача Михайлов ОСОБА_4 звернувся до суду з позовом в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про стягнення матеріальної шкоди.

Відповідно ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Порядок звернення до суду за судовим захистом урегульовано ЦПК України. Подання позову до суду має відбуватись із дотриманням певних умов.

Відповідно до ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Згідно ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Ознайомившись із вказаною позовною заявою, суд вважає за необхідне залишити її без руху з наступних підстав.

Відповідно до обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, останній зазначає, що у результаті дій відповідачів йому було заподіяно матеріальну шкоду в розмірі 63000 грн., але ним не зазначені та не додані до позову докази, що підтверджують вказані обставини.

Також позов не містить підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 83 ЦПК України сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Згідно ч. 1 ст. 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Крім того, згідно ч. 9 ст. 185 ЦПК України заяви, скарги, клопотання, визначені цим Кодексом, за подання яких передбачено сплату судового збору, залишаються судом без руху також у випадку, якщо на момент відкриття провадження за відповідною заявою, скаргою, клопотанням суд виявить, що відповідна сума судового збору не зарахована до спеціального фонду державного бюджету. Правила цієї частини не застосовуються до заяв про забезпечення доказів або позову.

Відповідно до частини другої статті 9 Закону України від 08.07.2011 № 3674-VI «Про судовий збір», суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем було додано до позову квитанцію від 08.12.2017 року про сплату судового збору за подання позову майнового характеру в розмірі 640,00 грн., в той час, як стягнути з відповідачів він просить судовий збір в розмірі 630,00 грн, що становить 1% ціни заявленого позову.

Однак дослідивши карточку справи, суддя вважає, що врахувати зазначену квитанцію як належний доказ сплати судового збору не можливо, з огляду на наступне: перевірку зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України реалізовано за допомогою компютерної програми документообігу загальних судів "Д-3". Дані, щодо підтвердження сплати (повернення) судового збору надходять в автоматизованому режимі до "Д-3", при цьому виконується автоматичне поєднання записів про сплату (повернення) судового збору, які зазначаються в картці справи, з записами підтверджень про оплату (повернення) судового збору, які надійшли з Державної казначейської служби України.

Станом на 19.11.2019 року підтвердження сплати позивачем судового збору за подання заяви майнового характеру у розмірі 640,00 грн., в автоматичному та ручному режимі в «Д-3» відсутнє. У звязку з чим, позивачу необхідно надати суду докази щодо зарахування сплаченого ними судового збору за подання позову до Державного бюджету України.

Крім того, згідно пп.1 п.1 ч.2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру встановлюється у розмірі - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, виходячи з розміру визначеної позивачем ціни позову - 63000 грн. та розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01.01.2018 року - 1762 грн., сума судового збору при подачі даної позовної заяви становить 704 грн. 80 коп.

Тобто при зверненні до суду з даним позовом позивачу необхідно було сплатити судовий збір в сумі 704, 80 гривень.

Відповідно до вимог ч.ч 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, дану позовну заяву слід залишити без руху та надати ОСОБА_1 строк для усунення недоліків, зазначених в ухвалі.

Керуючись ст.ст.175, 185 ЦПК України, суддя

постановила:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про стягнення матеріальної шкоди залишити без руху.

Запропонувати позивачу подати до суду позовну заяву в новій редакції, докази на підтвердження позовних вимог та усунути інші недоліки, зазначені в мотивувальній частині ухвали.

Для усунення вказаних недоліків надається строк 7 днів з дня отримання копії цієї ухвали.

В разі невиконання вказаних вимог, заява буде вважатися неподаною і повернеться позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М.М. Лях