Справа № 331/4445/19
Провадження № 2-с/331/28/2019
УХВАЛА

21 листопада 2019 року суддя Жовтневого районного суду м. Запоріжжя Жукова О.Є., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу ,

ВСТАНОВИВ:

Боржник 20.11.2019 року звернувся до суду з заявою про скасування судового наказу у справі 331/4445/19.

Дослідивши матеріали заяви , суддя приходить до наступних висновків.

Так, за змістом ч.3 ст. 170 ЦПК України заява про скасування судового наказу має містити:

1) найменування суду, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника для фізичних осіб - громадян України;

3) ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) представника боржника, якщо заява подається представником, його місце проживання або місцезнаходження;

4) наказ, що оспорюється;

5) зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача.

Пунктом 1 частини 5 ст. 170 ЦПК України визначено , що до заяви про скасування судового наказу додається документ, що підтверджує сплату судового збору .

В порушення п.2 ч.3, п. 3 ч.5 ст. 170 ЦПК України заява про скасування судового наказу не містить найменування (для юридичних осіб) заявника, його місцезнаходження, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника ; ім`я та по батькові боржника ОСОБА_2 , його місцезнаходження, реєстраційний номер облікової картки платника податків за його наявності або номер і серію паспорта ; наказ , що оспорюється; до заяви боржником не надано документ, що підтверджує сплату судового збору в розмірі 88,10 гривень.

Також вказана заява подана російською мовою.

Відповідно до частини першої статті 9 ЦПК України цивільне судочинство в судах провадиться державною мовою.

Частиною першою статті 10 Конституції України встановлено, що державною мовою в Україні є українська мова.

Згідно з частиною першою статті 12 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» судочинство і діловодство в судах України провадиться державною мовою.

У рішенні Конституційного Суду України від 14 грудня 1999 року (справа №10-рп/99) зазначено, що українська мова як державна є обов`язковим засобом спілкування на всій території України при здійсненні повноважень органами державної влади та органами місцевого самоврядування (мова актів, роботи, діловодства, документації тощо), а також в інших публічних сферах суспільного життя, які визначаються законом (частина п`ята статті 10 Конституції України).

Відповідно до частини четвертої статті 9 ЦПК України учасники судового процесу, які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють, користуючись при цьому послугами перекладача, в порядку, встановленому цим Кодексом.

З огляду на зазначене, заява повинна бути викладена державною (українською) мовою.

У разі, якщо заявник не володіє або недостатньо володіє державною мовою, вона має право при складанні процесуальних документів користуватися послугами перекладача, у тому числі і безоплатно за наявності підстав передбачених Законом України «Про безоплатну правову допомогу».

Відповідно до вимог ч.6 ст. 170 ЦПК України у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

Оскільки заява про скасування судового наказу подана з порушенням вимог ч.5 ст. 170 ЦПК України, вона підлягає поверненню без розгляду боржнику на підставі ч.6 ст. 170 ЦПК України,

Керуючись ст. 170 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

ЗаявуОСОБА_1 про скасування судового наказу повернути без розгляду .

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом 15 днів з дня її проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції .

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя: О.Є. Жукова

21.11.2019