Справа № 304/1389/19
Провадження № 2/304/414/2019
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 листопада 2019 рокум. Перечин

Перечинський районний суд Закарпатської області в складі:

головуючого - судді Ганька І. І.,

за участі секретаря судового засідання Соханич Л.Ю.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в порядку загального позовного провадження цивільну справу № 304/1389/19 за позовом ОСОБА_1 до Перечинської міської ради Закарпатської області про визнання права власності на житловий будинок у порядку спадкування за законом, -

В С Т А Н О В И В:

позивач звернулася до суду із вищезазначеним позовом, який мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її, ОСОБА_2 , та ОСОБА_3 мама ОСОБА_4 ОСОБА_5 , після смерті якої відкрилася спадщина, що складається з житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами АДРЕСА_1 . Так, ОСОБА_3 одноосібно прийняв спадщину за останньою фактом спільного проживання з нею, однак свої спадкові права у встановленому законом порядку не оформив. Разом з цим, ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 помер. Оскільки за життя він заповіт не складав, вона є його єдиним спадкоємцем, при цьому, нотаріусом в оформленні спадщини за ним їй було відмовлено за відсутності правовстановлюючого документа на спадковий будинок, тому просить визнати за нею право власності на такий у порядку спадкування за законом за ОСОБА_3 .

У підготовче судове засідання ОСОБА_1 не з`явилася, однак подала до суду заяву, в якій просила розгляд справи провести без її участі, позовні вимоги задовольнити у повному обсязі, питання розподілу понесених нею судових витрат не вирішувати.

Представник Перечинської міської ради Закарпатської області як відповідача у підготовче судове засідання також не з`явився, подав заяву, в якій просив розгляд справи провести без його участі та не заперечив проти задоволення позовних вимог.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мама ОСОБА_1 та ОСОБА_3 ОСОБА_5 , що стверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим виконкомом Сімерської сільської ради Перечинського району Закарпатської області 25 листопада 2013 року (а. с. 8-10, 12-13, 14, 15, 17).

Також встановлено, що згідно довідок виконавчого комітету Перечинської міської ради Закарпатської області ОСОБА_6 Ю. ОСОБА_7 ., яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , була головою домогосподарства АДРЕСА_1 , де на момент смерті була зареєстрованою та проживала разом з сином ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (а. с. 18, 19).

Відповідно до ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

Згідно ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 57710740 від 27 вересня 2019 року та повідомлення Перечинської міської ради Закарпатської області вих. № 1778/01-13 від 01 жовтня 2019 року спадкова справа стосовно спадкодавця ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , відсутня (а. с. 82, 83-84).

Таким чином, оскільки ОСОБА_3 постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України не відмовився від неї, а наявність інших спадкоємців першої черги, які прийняли спадщину після смерті ОСОБА_5 , не встановлено (а. с. 18, 82, 83-84), відтак її син прийняв таку одноосібно.

Однак, ІНФОРМАЦІЯ_2 брат позивача ОСОБА_3 помер, що стверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 , виданим Перечинським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області 27 грудня 2018 року (а. с. 11).

Згідно довідки виконавчого комітету Перечинської міської ради Закарпатської області №190 від 17 квітня 2019 року ОСОБА_3 на момент смерті був зареєстрований у домогосподарстві АДРЕСА_1 , інші зареєстровані особи у вказаному будинку були відсутні (а. с. 20).

Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Так, 05 червня 2019 року ОСОБА_1 звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за братом, що стверджується копією спадкової справи № 38/2019 стосовно спадкодавця ОСОБА_3 , протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не відмовилася від неї (а. с. 85-99). Враховуючи наведене та те, що наявність інших спадкоємців першої-другої черг, які прийняли спадщину після смерті останнього, не встановлено (а. с. 20, 85-99), тому позивач вважається такою, що прийняла її одноосібно.

Разом з цим, відповідно до повідомлення Перечинської державної нотаріальної контори за № 172/02-14/38/2019 від 17 липня 2019 року позивачу ОСОБА_1 було відмовлено у оформленні спадщини за спадкодавцем ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , оскільки документ, що посвідчує право власності на житловий будинок АДРЕСА_1 , відсутній (а. с. 22, 65). Згідно архівної довідки Перечинської міської ради Закарпатської області № Г-161/02-10 від 22 квітня 2019 року в архіві РКП «Бюро технічної інвентаризації» інвентаризаційна справа щодо житлового будинку АДРЕСА_1 також відсутня (а. с. 21, 56).

Відповідно до ч. 2 ст. 1258 ЦК України кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Згідно ст. 1262 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.

Статтею 1297 ЦК встановлено обов`язок спадкоємця звернутися за свідоцтвом про право на спадщину на нерухоме майно.

Як роз`яснено в п. 23 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 «Про судову практику в справах про спадкування» від 30 травня 2008 року, у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину, особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Відповідно до ст. ст. 1216, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно норм ч. 5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини та згідно ч. 3 ст. 1296 цього Кодексу відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

У відповідності до ч. 2 ст. 41 Конституції України право приватної власності набувається у порядку, визначеному законом.

Згідно ч. 2 ст. 328 ЦК України право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Відповідно до ст. ст. 55, 124 Конституції України та ст. 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна особа має право на ефективний засіб правового захисту, не заборонений законом.

Згідно ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Таким чином, оскільки у позивача існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку, тому суд, використовуючи винятковий спосіб їх захисту визнання права власності на спадкове майно, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню.

Крім цього, у судовому засіданні встановлено, що згідно квитанції № від 07 серпня 2019 року позивачем ОСОБА_1 сплачено 768,40 грн. судового збору (а. с. 1).

Згідно ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Як вбачається з поданої позивачем заяви, остання, з врахуванням принципу диспозитивності, просить не вирішувати питання розподілу понесених нею судових витрат, у зв`язку з чим суд приходить до висновку, що оскільки таке її волевиявлення не суперечить вимогам закону та не порушує права відповідача, тому може бути задоволене судом.

На підставі наведеного та керуючись ст. 41, 55, 124 Конституції України, ст. 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст. ст. 331, 1216-1218, 1261, 1268-1270, 1296, 1297 ЦК України, ст. ст. 12, 13, 76-83, 200 ч. 3, 206 ч. 4, 258-259, 265 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 ) до Перечинської міської ради Закарпатської області (89200, Закарпатська область, м. Перечин, пл. Народна, № 16; код в ) про визнання права власності на житловий будинок у порядку спадкування за законом задовольнити повністю.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , право власності в порядку спадкування за законом за спадкодавцем ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами АДРЕСА_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду шляхом подачі в тридцятиденний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Головуючий: Ганько І. І.