Справа № 1503/132/2012
Номер провадження 2-п/493/3/19
У Х В А Л А

21 листопада 2019 року м. Балта Одеської області

Балтський районний суд Одеської області в складі:

головуючого-судді Мясківської І.М.,

при секретарі Пінул І.Б.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Балта цивільну справу за заявою ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення,

В С Т А Н О В И В:

23.10.2019 року ОСОБА_1 звернувся до Балтського районного суду Одеської області з заявою про перегляд заочного рішення Балтського районного суду Одеської області від 07.06.2012 року по цивільній справі за позовом ПАТ КБ «Надра» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Свої вимоги заявник мотивує тим, що в червня 2019 року він дізнався про арешт свого автомобіля, який був затриманий при перетині Українсько-Польського кордону та поставлений на стоянку в АДРЕСА_1 вул.. Конюшинна АДРЕСА_2 13.

21.08.2019 року він відвідав Другий відділ ДВС Хмельницького головного управління юстиції у Хмельницькій області, і в той день він ознайомився з матеріалами виконавчого провадження, з якого дізнався, що існує виконавчий лист, складений Балтським районним судом про стягнення з нього та ОСОБА_2 на користь ПАТ «КБ «Надра» заборгованість за кредитним договором в розмірі 57 790, 88 грн. Після чого він звернувся до адвоката, з яким 23.09.2019 року уклав угоду.

15.10.2109 року адвокат Кармаліта Т.В. отримала на свою адресу копію заочного рішення Балтського районного суду Одеської області від 07.06.2012 року та копію кредитного договору, який укладений між ПАТ КБ «Надра» та ОСОБА_2 та договір поруки, укладений між ПАТ КБ «Надра» та начебто ним. Заявник стверджує, що у вказаному договорі поруки стоїть підпис, який йому не належить, що може підтвердити копія його паспорті із справжнім підписом та копія водійських прав.

При розгляді вказаної справи йому не було нічого відомо, жодного листа іс суду чи від позивача він не отримував, а відповідно і не мав можливості надати відзиву на позовну заяву, у зв`язку з чим вважає рішення незаконним та необґрунтованим відносно нього як співвідповідача.

Враховуючи вищевикладене, заявник просив суд скасувати заочне рішення, ухвалене Балтським районним судом Одеської області від 07.06.2012 року та призначити цивільну справу за позовом ПАТ КБ «Надра» про стягнення заборгованості до розгляду у загальному порядку.

Заявник ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, однак в заяві про перегляд судового рішення міститься клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Позивач ПАТ КБ «Надра» в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, про що свідчить поштове повідомлення, яке повернулося на адресу суду 19.11.2019 року про вручення особисто позивачу 17.11.2019 року.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, поштове повідомлення повернулося на адресу суду 21.11.2019 року з відміткою «Не проживає».

Відповідно до ч. 1 ст. 287 ЦПК України неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час та місце засідання, не перешкоджає розгляду справи.

За умовами ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши заяву в межах заявлених вимог, вивчивши матеріали цивільної справи № 1503/132/2012 судом встановлено наступне.

07.06.2012 року Балтським районним судом Одеської області ухвалено заочне рішення про часткове задоволення позовної заяви ПАТ КБ «Надра Банк» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості у розмірі 57790, 88 грн. та судові витрати у розмірі 581,51 грн. солідарно з ОСОБА_2 та ОСОБА_1 .

Відповідно до ч. 1 ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Відповідно до ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до адресної довідки адресного бюро Балтського району Одеської області від 30.01.2012 року ОСОБА_1 з 26.01.2006 року зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 . Як вбачається з копії паспорта громадянина України ОСОБА_1 , останній був знятий з реєстрації за адресою: АДРЕСА_3 , 08.11.2018 року.

По зазначеній вище адресі відповідачу ОСОБА_1 по справі надсилалися повідомлення про дату, час та місце розгляду справи, копія рішення від 07.06.2019 року, однак поштові відправлення поверталися на адресу з відміткою «За закінченням терміну зберігання».

Однак, враховуючи, що заявник в своїй заяві про перегляд заочного рішення зазначив адресу проживання, яка збігається з адресою, на яку направлялися поштові відправлення з викликом до суду та рішення суду, на які відправлялася судові повістки, суд вважає, що ОСОБА_1 ігнорував повідомлення пошти про отримання поштових відправлень у відділені.

Згідно п. 30 Постанови пленуму Верховного суду України від 12.06.2009 року із змінами № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

У силу процесуального законодавства, для скасування заочного рішення необхідно одночасне існування таких обставин: 1) поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення; 2) неможливість повідомити суд про причини неявки у судове засідання; 3) аргументи відповідача щодо обставин справи повинні впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

Відсутність хоча б однієї з підстав для скасування заочного рішення тягне за собою безумовну відмову у задоволенні такої заяви, оскільки, в іншому випадку, суд порушуватиме вимоги ст. 288 ЦПК України.

При цьому, суд виходить з принципу недопустимості скасування рішення суду за відсутності достатніх та законних підстав для того, а також з формальних міркувань.

Відповідно до ч. 3 ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

В заяві відсутні посилання на будь-які докази, які мають істотне значення для справи, які не були досліджені судом при винесенні заочного рішення.

Крім того, суд критично ставиться до необізнаності заявника щодо призначених судових засідань та винесення заочного рішення, оскільки поштові відправлення відправлялися на адресу його місця проживання.

Відповідно до порядку і строку подання заяви про перегляд заочного рішення, встановлених ч. 3 ст. 284 ЦПК України, учасник справи, якому повне заочне рішення не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Враховуючи, що відповідач не з`являвся в судове засідання з невідомих суду причин, і докази, на які він посилається в своїй заяві не мають істотного значення для правильного вирішення справи та нічим не підтверджені, а тому відсутні необхідні умови в їх сукупності, визначені ст. 288 ЦПК України, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні заяви про перегляд заочного рішення суду.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 287-288 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення залишити без задоволення .

Роз`яснити відповідачу, що за умовами ч. 4 ст. 287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ