справа № 2-563/10
№ провадження 2-п/208/4/19
УХВАЛА

Іменем України

19 листопада 2019 р. м. Кам`янське

Заводський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області, у складі:

Головуючого, судді Івченко Т.П.,

При секретарі : Корнієнко К.Є.

розглянув у відкритому судовому засіданні матеріали заяви відповідача ОСОБА_1 про скасування заочного рішення Заводського районного суду міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 16.03.2018 року по цивільній справі № 2-563/10 за позовом Публічного акціонерного товариства «Укргазбанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 «про стягнення заборгованості, звернення стягнення на предмет іпотеки, виселення і зняття з реєстрації»,-

в с т а н о в и в:

Заочним рішенням Заводського районного суду міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 02.12.2010 року, був задоволений позов Публічного акціонерного товариства Акціонерний банк «Укргазбанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 «про стягнення кредитної заборгованості та пені, звернення стягнення на предмет іпотеки, виселення й зняття з реєстрації». Стягнуто солідарно з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого та проживаючого: АДРЕСА_1 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 на користь Публічного акціонерного товариства Акціонерний банк «Укргазбанк», юридична адреса: місто Дніпропетровськ, вулиця Челюскіна, будинок № 12, індекс 49000, рахунок НОМЕР_1 у Дніпропетровській філії АБ «Укргазбанк», МФО 305448, :

- 1903 (одна тисяча дев`ятсот три) доларів США 60 центів - заборгованість по простроченим процентам;

- 833 (вісімсот тридцять три) долари США 53 цента - заборгованість по простроченому кредиту;

- 34244 (тридцять чотири тисячі двісті сорок чотири) доларів США 94 цента -заборгованість по поточному кредиту;

- 1839 (одна тисяча вісімсот тридцять дев`ять) гривень 85 копійок - сума пені нарахованої за несвоєчасну сплату процентів та кредиту;

- 1700 (одна тисяча сімсот) гривень 00 копійок - сплата судового збору;

- 120 (сто двадцять) гривень 00 копійок - в оплату витрат на інформаційно-технічне забезпечення розгляду справи.

В рахунок погашення заборгованості за Кредитним договором № 03/02/3 від 14 січня 2008 року, звернути стягнення на предмет іпотеки - квартиру АДРЕСА_2 , загальною площею 68,2кв.м., житловою площею .м., яка належить ОСОБА_1 на праві приватної власності на підставі Договору купівлі-продажу квартири від 14 січня 2008 року, посвідченого приватним нотаріусом Дніпродзержинського міського нотаріального округу Огневою Н.О., за реєстровим № 86.

Встановити спосіб реалізації предмета іпотеки - квартири АДРЕСА_2 , шляхом проведення прилюдних торгів та визначити початкову ціну предмета іпотеки для його подальшої реалізації у розмірі 217000,00 гривень, згідно до п. 2.3 Договору іпотеки без оформлення заставної № 03/022/3/1 з 14.01.2008 року.

Виселити з квартири АДРЕСА_2 , без надання іншого житлового приміщення, усіх осіб, місце проживання зареєстроване за даною адресою.

Зобов`язати відділ громадянства, імміграції і реєстрації фізичних осіб Заводського РВ ДМ УМВС України в Дніпропетровській області зняти з реєстраційного обліку в квартирі АДРЕСА_2 , усіх осіб, місце :проживання який зареєстроване за даною адресою.

01.02.2019 року відповідач ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про перегляд вищезазначеного заочного рішення, посилаючись на те, що про наявність заочного рішення він дізналася лише в червні 2018 року.

Крім того, ОСОБА_1 зауважив, що повістки він не отримував, тому не мав можливості з`явитися в судове засідання та забезпечити явку уповноважених представників. Ніяких документів з суду не надходило , позовної заяви не отримував і зміст її не знає. Таким чином не мав можливості знати про час і місце розгляду справи, бо був не повідомлений належним чином.

В судове засідання представник позивача Публічного акціонерного товариства «Укргазбанк», подав заяву, в якій прохав розглянути заяву без його участі.

В судове засідання представник заявника ОСОБА_1 адвокат Пипа А. О. подала заяву, в якій прохала розглянути заяву без її участі.

В судове засідання заявник ОСОБА_1 , не з`явився, подав заяву, в якій прохав розглянути заяву без його участі.

В судове засідання відповідач ОСОБА_2 , не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, згідно з вимогами ст.130 ЦПК України, про причини неявки суду не повідомила, судова повістка - виклик направлена відповідачу на відому суду адресу і в силу ст.131 ЦПК України вважається доставленою, на підставі ст. 223 ЦПК України суд вважає причини неявки неповажними.

В зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється на підставі ч.2 ст.247 Цивільного процесуального кодексу України.

Вивчивши матеріали стави, суд приходить до висновку про задоволення клопотання з огляду на наступне.

Вивчивши матеріали заяви про перегляд заочного рішення та матеріали цивільної справи, суд прийшов до наступного висновку.

ЦПК України у редакції, чинній на час розгляду справи у судах першої інстанцій, передбачав, що у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи (частина перша статті 224).

Відповідно до частини другої статті 6 ЦПК України у редакції, чинній на час розгляду справи судами першої й апеляційної інстанцій, ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про час і місце розгляду своєї справи.

Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями (частини перша та друга статті 74 ЦПК України у редакції, чинній на час розгляду справи судами першої й апеляційної інстанцій).

Відповідно до частини п`ятої статті 74 ЦПК України у редакції, чинній на час розгляду справи судами першої й апеляційної інстанцій, судова повістка разом із розпискою, а у випадках, встановлених цим кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається поштою рекомендованим листом із повідомленням або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншою особою, яка бере участь у справі. Стороні чи її представникові за їх згодою можуть бути видані судові повістки для вручення відповідним учасникам цивільного процесу.

Відтак, під час розгляду справи у суді першої інстанції належним доказом вручення судової повістки, відправленої поштою, було, зокрема, повідомлення про вручення рекомендованого листа.

Відповідно до абзацу 5 частини п`ятої статті 74 ЦПК України у редакції, чинній на час розгляду справи судами першої й апеляційної інстанцій, лише у разі відсутності відповідача за зареєстрованою адресою її проживання (перебування), вважалося, що судовий виклик або судове повідомлення вручені належним чином.

Статтею 284 ЦПК України передбачено, що заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Відповідно до ч. 3, 4 ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: залишити заяву без задоволення; скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощенного позовного провадження. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Згідно ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідно до копії паспорта серії НОМЕР_2 виданого Заводським РВ ГУМВС України в Дніпропетровській області 20.11.2001 року на ім`я ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місцем реєстрації зазначено: АДРЕСА_1 (а.с.34).

Відповідна до заяви про скасування заочного рішення від заявника ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 зазначає адресу місця проживання та реєстрації, а саме: АДРЕСА_1 (зміни в назві міста та вулиці відповідно до Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки», від 09 квітня 2015 року ), та підтверджує даний факт копією паспорту Громадянина України.

Відповідно до матеріалів справи, 14 вересня 2009 року Заводським районним судом міста Дніпродзержинськ Дніпропетровської області проведено судове засідання і призначена справа до судового розгляду на дату 28 вересня 2017 року об 09 годині 00 хвилин, за позовом Публічного акціонерного товариства «Укргазбанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 «про стягнення заборгованості, звернення стягнення на предмет іпотеки, виселення і зняття з реєстрації», 14.09.2009 року , відповідачу по справі було направлено копію ухвали по справі, з копією позовної заяви та доданими документами, у зв`язку з неявкою відповідача справу було перенесено на 23.10.2009 року на 14 годину 30 хвилин.

23.10.2009 року відповідно до довідки, що міститься в матеріалах справи у зв`язку із знаходженням судді в нарадчій кімнаті справу перенесено на 27.11.2009 року на 14 годин 30 хвилин.

Через канцелярію Заводського районного суду надійшло повідомленням від «Укрпошта», щодо не отримання відповідачем ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , повідомлення про виклик до суду, яке було надіслано на адресу: АДРЕСА_1 (а.с.57).

Відповідно до довідки, що міститься в матеріалах справи від 27.11.2009 року розгляд справи було перенесено на 29.12.2009 рок на 14 годину 40 хвилин у зв`язку з заявою представника позивача по справ Бєланенко О.О.(а.с. 62).

29.12.2009 року відповідно до довідки, що міститься в матеріалах справи суддя заходилась на лікарняному, справа перенесена на 12.01.2010 рік на 10 годин 00 хвилин.

12.01.2010 рік відповідно до довідки, що міститься в матеріалах справи у зв`язку з неякою в судове засідання справу було відкладено на 10.02.2010 рік на 14 годину 00 хвилин, через канцелярію Заводського районного суду надійшло повідомленням від «Укрпошта», щодо не отримання відповідачем ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , повідомлення про виклик до суду, яке було надіслано на адресу: АДРЕСА_1 (а.с.66).

10.02.2010 року відповідно до довідки, що міститься в матеріалах справи у зв`язку із знаходженням судді в нарадчій кімнаті справу перенесено на 09.03.2010 року на 12 годин 00 хвилин

Відповідно до довідки, що міститься в матеріалах справи 09.03.2010 року на 12 годин 00 хвилин, справа була відкладена у зв`язку з неявкою сторін по справі, наступна дата слухання справи 01.04.2010 рік на 12 годин 00 хвилин, , також на цю дату відповідно до вимог ЦПК України відповідачі по справі були викликанні шляхом оголошення в газеті «Вісті Придніпров`я» (А.с. 73).

Відповідно до довідки, що міститься в матеріалах справи 01.04.2010 рік суддя заходилась на лікарняному, справа перенесена на 23.04.2010 рік на 10 годин 00 хвилин. Через канцелярію Заводського районного суду надійшло повідомленням від «Укрпошта», щодо не отримання відповідачем ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , повідомлення про виклик до суду, яке було надіслано на адресу: АДРЕСА_1 (а.с.7).

Відповідно до довідки, що міститься в матеріалах справи 23.04.2010 року у зв`язку із знаходженням судді в нарадчій кімнаті справу перенесено на 02.09.2010 року. Відповідачі по справі не явились, через канцелярію Заводського районного суду надійшли повідомлення від «Укрпошта», щодо не отримання відповідачем ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , повідомлення про виклик до суду, яке було надіслано на адресу: АДРЕСА_1 (а.с.79), справу було перенесено на 13.10.2010 року.

Відповідно до довідки, що міститься в матеріалах справи 13.10.2010 року сторони по справі не з`явились, справу перенесено на 02.12.2012 рік на 13 годину 00 хвилин, через канцелярію Заводського районного суду надійшли повідомлення від «Укрпошта», щодо не отримання відповідачем ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , повідомлення про виклик до суду, яке було надіслано на адресу: АДРЕСА_1 (а.с.82-83).

Відповідно до довідки Адресно-довідкового підрозділу ГУДМС України в Дніпропетровській області, підтверджено, що фактичним місцем реєстрації відповідача ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 84-85).

02 грудня 2010 року Заводським районним судом міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області винесено заочне рішення, яким задоволено позовні вимоги Публічного акціонерного товариства «Укргазбанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 «про стягнення заборгованості, звернення стягнення на предмет іпотеки, виселення і зняття з реєстрації», в повному обсязі, у зв`язку з неявкою судове засідання представника позивача, але у позові міститься заява, щодо підтримання позову у повному обсязі, та прохання провести розгляд справи за відсутності представника і не заперечують проти заочного розгляду справи у разі відсутності відповідача.

Відповідачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи були повідомлені у встановленому законом порядку, причину неявки суду не повідомили, що дозволило суду визнати його неявку в судове засідання з неповажних причин та, за згодою позивача, відповідно до ст.76 ЦПК України провести заочний розгляд справи у відсутності відповідача, на підставі наявних у справі доказів.

В Україні визнається і діє принцип верховенства права частина перша статті 8 Конституції України. Суддя, здійснюючи правосуддя, керується верховенством права відповідно до частини перша статті 129 Конституції України в редакції, чинній на час розгляду заяви про скасування заочного рішення.

Суд здійснює правосуддя на основі Конституції і законів України, забезпечуючи при цьому верховенство права, а судді - керуючись відповідним принципом (частина перша статті 6 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 7 липня 2010 року № 2453-VI в редакції, що була чинною на час розгляду справи судами першої й апеляційної інстанцій; частина перша статті 47 цього Закону в редакції, що була чинною на час розгляду справи судом першої інстанції; частина перша статті 48 вказаного Закону у редакції, чинній на час розгляду справи судом апеляційної інстанції).

Суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України (стаття 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 7 липня 2010 року № 2453-VI в редакції, що була чинною на час розгляду справи судами першої й апеляційної інстанцій; стаття 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 2 червня 2016 року № 1402-VIII).

Одним з елементів верховенства права є дотримання прав людини, зокрема права сторони спору на представлення її позиції та права на справедливий судовий розгляд (пункти 41 і 60 Доповіді «Верховенство права», схваленої Венеційською Комісією на 86-му пленарному засіданні, м. Венеція, 25-26 березня 2011 року).

Суд повторює, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитись у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права частиною спільної спадщини Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності (див. рішення у справі «Брумареску проти Румунії» [ВП] (Brumarescu v. Romania) [GC], заява № 28342/95, пункт 61, ЄСПЛ 1999-VII). Юридична визначеність передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішень. Цей принцип наголошує, що жодна зі сторін не має права вимагати перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного розгляду справи та її нового вирішення. Повноваження судів вищих інстанцій щодо перегляду мають здійснюватись для виправлення судових помилок та недоліків правосуддя, але не для здійснення нового судового розгляду. Перегляд не повинен розглядатись як прихований засіб оскарження, а сама можливість існування двох точок зору на один предмет не є підставою для повторного розгляду. Відступ від цього принципу може бути виправданим лише коли він обумовлений особливими та непереборними обставинами (див. рішення заява № 52854/99, пункт 52, ЄСПЛ 2003-IX).

Ідея справедливого судового розгляду передбачає здійснення судочинства на засадах рівності та змагальності сторін.

Відповідно до частини першої статті 5 ЦПК України (у редакції, чинній на час розгляду справи) суд зобов`язаний здійснювати правосуддя на засадах рівності учасників цивільного процесу перед законом і судом незалежно від будь-яких ознак.

Згідно зі статтею 10 ЦПК України (у редакції, чинній на час розгляду справи) цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони й інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідачу неодноразово направлялися повістки за місцем реєстрації, однак поштова кореспонденція поверталася на адресу суду з відміткою про закінчення терміну зберігання, тому суд приходить до висновку, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки без поважних причин.

Суд звертає увагу на те, що у матеріалах справи є поштові конверти, адресовані судом відповідачам, повернуті відділенням поштового зв`язку за закінченням строку зберігання, а не через відсутність відповідачів за місцем проживання.

Відповідно до ст. 227 ЦПК (що діяв на час винесення рішення) відповідачам, які не з`явилися в судове засідання, направляється рекомендованим листом із повідомленням копія заочного рішення не пізніше п`яти днів з дня його проголошення.

Відповідно до матеріалів справи, а саме супровідного листа від 02.12.2010 року (а.с. 91) Заводський районний суд міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області направив копію рішення від 02.12.2010 року.

Верховний Суд в постанові по справі № 0870/8014/12 прийнятій 15.05.2019 року зазначив, що апеляційним судом вчинено дії щодо належного повідомлення учасників справи про результати розгляду справи, шляхом направлення на їх адреси судового рішення. Повернення відділенням поштового зв`язку до суду поштового конверту з відміткою «за закінченням терміну зберігання» свідчить, що рішення не вручено з причин, що не залежать від суду, який у установленому законодавством порядку вчинив процесуальні дії.

Також суд вказає, що у заяві про перегляд заочного рішення не вказані обставини, що мають істотне значення для правильного вирішення справи. Зокрема суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення вказаної заяви, відповідач лише вказує на те, що не був належно повідомлений про час і місце судового розгляду справи, а тому не зміг реалізувати своє право скористатись своїми процесуальними правами.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами. Колегія суддів, Верховного Суду в постанові по справі № 0870/8014/12 зазначила, що, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Незважаючи на те, що відповідач ОСОБА_1 був ініціатором судового процесу, вважаючи, що його права були порушені, в подальшому свідомо нехтував своїми процесуальними правами та обов`язками, не з`являючись у судові засідання, не реагуючи вчасно на прийняте за результатом розгляду його заяви рішення та водночас датою та змістом ухваленого судового рішення не цікавилась.

Також відповідач ОСОБА_1 не обґрунтовує поважність причин пропуску подачі заяви про скасування заочного рішення в період з 2010 року.

У відповідності до змісту ст. 232 ЦПК України (що діяв на час винесення рішення) випливає, що скасування заочного рішення судом, що його ухвалив, можливе у випадку встановлення судом двох обставин: відповідач не з`явився в судове засідання, в якому ухвалено заочне рішення, та не повідомив про причини неявки з поважних причин; докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Заочне провадження є додатковою гарантією позивачеві від зловживання відповідачем процесуальними правами, усунення причин затягування процесу, дотримання судами строків розгляду справи. Проте в окремих випадках розгляд справ у порядку заочного провадження не спрощує, а ускладнює процес та дає відповідачу можливість його затягнути, оскільки він має право на скасування заочного рішення судом, який його ухвалив, після чого справа розглядається в загальному порядку.

Отже, дотримання судами процесуального законодавства при ухваленні та перегляді заочного рішення є визначальним з точки зору виконання інститутом заочного провадження своєї мети сприяти ефективному та оперативному здійсненню правосуддя.

У рішенні ЄСПЛ від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» Європейський суд з прав людини зробив висновок про те, що у разі якщо строк на оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності. Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак, такі повноваження не є необмеженими, тому від судів вимагається вказувати підстави для поновлення строку. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності).Враховуючи наведене процесуальна бездіяльність відповідача не може ставити під сумнів здійснення судочинства судом відповідно до вимог процесуального закону.

У відповідності до ч. 3 ст.287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

З урахуванням наведеного вище, суд вважає, що підстави для скасування заочного рішення суду та призначення справи до розгляду в загальному порядку відсутні, та суперечать фактичним даним викладеним в заяві на які заявник посилається, не мають істотного значення для правильного вирішення справи.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 284, 287 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

постановив:

Заяву ОСОБА_1 про скасування заочного рішення Заводського районного суду міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області від № 2-563/10 за позовом Публічного акціонерного товариства «Укргазбанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 «про стягнення заборгованості, звернення стягнення на предмет іпотеки, виселення і зняття з реєстрації», - залишити без задоволення.

Копію ухвали вручити учасникам цивільного провадження в залі судового засідання під розписку, позивачу надіслати невідкладно рекомендованою поштою для відому.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали, зазначений строк обчислюється з дня складення повної ухвали.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Згідно до 15.5) Перехідних положень ЦПК України, апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

15.8) оприлюднення інформації щодо справи, визначеної цією редакцією Кодексу, на офіційному веб-порталі судової влади України здійснюється в порядку, визначеному Положенням про автоматизовану систему документообігу суду.

Суддя Івченко Т. П.