ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 554/2780/19 Номер провадження 22-ц/814/2593/19Головуючий у 1-й інстанції Материнко М.О. Доповідач ап. інст. Абрамов П. С.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 листопада 2019 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

Головуючого судді: Абрамова П.С.,

Суддів: Пилипчук Л.І., Чумак О.В.,

За участю секретаря судового засідання: Зеленської О.І.

розглянувши в порядку письмового провадження у відкритому судовому засіданні в м. Полтаві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Управляюча компанія «Сервіс плюс» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, зобов`язання вчинити певні дії

за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Управляюча компанія «Сервіс Плюс» на рішення Октябрського районного суду м. Полтави від 01 серпня 2019 року, ухвалене під головуванням судді Материнко М.О. у період часу з 16:29:14: до 17:47:13 год.,-

В С Т А Н О В И В:

29 березня 2019 року позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Управляюча компанія «Сервіс плюс» у якому просила суд стягнути з відповідача матеріальну шкоду в розмірі 50 958,00 гривень, що складає вартість виконання ремонтно-відновлювальних робіт пошкодженого нежитлового приміщення, що належить позивачу, за адресою АДРЕСА_1 ; моральну шкоду у розмірі 5 000,00 грн.; зобов`язати відповідача за свій рахунок переобладнати нахил сходів та прилеглого до сходів майданчику, а також здійснити гідроізоляції сходів у нежитловому приміщенні; стягнути з відповідача судовий збір, сплачений позивачем при зверненні до суду, а також 5 000,00 грн. витрат на професійну правничу допомогу адвоката..

Підстави позову вмотивовувала тим, що вона є власником нежитлового приміщення за адресою АДРЕСА_1 . 04 лютого 2019 року сталося залиття вказаного нежитлового приміщення, що зафіксовано Актом від 04 лютого 2019 р. Відповідно до висновку експертного будівельно-технічного дослідження № 7 експерта Федорова Д.Ф. від 15 лютого 2019 року визначено, що причиною залиття та наявних пошкоджень і руйнувань нежитлового приміщення, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , є проникнення атмосферної води крізь стіну будинку внаслідок значного напору дощових і талих вод та порушення експлуатації і незадовільний стан покриття і гідроізоляції підлоги ганку; розмір матеріальної шкоди визначений у розмірі 50 958,00 грн. Оскільки управління багатоквартирним будинком по АДРЕСА_1 Полтаві здійснює Товариство з обмеженою відповідальністю «Управляюча компанія «Сервіс плюс» (далі по тексту - ТОВ «УК «Сервіс плюс»), з яким укладено відповідний Договір, та яким було проігноровано вимоги щодо забезпечення технічного обслуговування, проведення позапланових оглядів вказаного багатоквартирного будинку та не виконано передбачені Правилами утримання житлового фонду вимоги, що призвело до затоплення належного позивачу нежитлового приміщення, позивач вважає, що саме вказаним товариством підлягає відшкодуванню завдана їй матеріальна шкода і моральна шкода, а також на товариство повинно бути покладено обов`язок за власний рахунок здійснити переобладнання нахилу сходів, прилеглого до сходів майданчику, та здійснити гідроізоляцію сходів у вказаному нежитловому приміщенні. Позивач зазначала, що внаслідок залиття її нежитлового приміщення у результаті винних та неправомірних дій відповідача їй було завдано моральну шкоду, яка полягає у переживаннях та стражданнях з приводу необхідності проведення відновлювальних робіт; хвилювання тримали у постійній нервовій та психологічній напрузі, що вплинуло на відносини в сім`ї та на роботі; через втрату часу на поїздки до судового експерта з метою визначення вартості відновлювальних робіт, мала ряд незручностей та проблем, марно згаяний час, який міг би бути витрачений на сім`ю та роботу. Розмір моральної шкоди позивачем оцінено у розмірі 5 000,00 грн. .

Рішенням Октябрського районного суду м. Полтави від 01 серпня 2019 року позовні вимоги ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Управляюча компанія «Сервіс плюс» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, зобов`язання вчинити певні дії - задоволено частково.

Стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю «Управляюча компанія «Сервіс плюс» на користь ОСОБА_1 заподіяну внаслідок залиття матеріальну шкоду у розмірі 50958,00 гривень, що складає вартість виконання ремонтно-відновлювальних робіт пошкодженого нежитлового приміщення.

Стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю «Управляюча компанія «Сервіс плюс» на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 1 383,12 гривень.

Стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю «Управляюча компанія «Сервіс плюс» на користь ОСОБА_1 витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 5000,00 гривень.

В іншій частині позовних вимог - відмовлено.

З даним рішенням не погодився відповідач ТОВ «Управляюча компанія «Сервіс плюс», та подав на нього апеляційну скаргу, в якій просить рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Апелянт вважає, що рішення суду першої інстанції ухвалено з неправильним з`ясуванням обставин, які мають значення для справи, з порушенням норм матеріального та процесуального права, а викладені в ньому висновки такими, що не відповідають фактичним обставинам та матеріалам справи.

Вказує на те, що згідно інформації, яка міститься у акті вказано, що причиною залиття є відсутність навісу над ганком, та належної гідроізоляції сходів, які знаходяться над входом в нежитлове приміщення, невідповідний нахил сходів та майданчику.

Висновком експертного будівельно-технічного дослідження №7 від 15 лютого 2019 року причина залиття, встановлена управителем в акті від 04 лютого 2019 року, підтверджена, а саме: технічною причиною залиття згідно з висновком експерта є: проникнення атмосферної води крізь стіну будинку внаслідок значного напору дощових і талих вод та порушення експлуатації і незадовільний стан покриття і гідроізоляції ганку.

Згідно з технічним паспортом нежитлове приміщення розташоване в підвалі житлового будинку по АДРЕСА_1 та не має, передбаченого Державними будівельними нормами навісу та ганку.

Апелянт вважає, що саме позивачем, як власником нежитлового приміщення допущені порушення експлуатації, оскільки маючи на собі тягар утримання належного майна, вимоги ДБН не були дотримані.

Також вказує на те, що ТОВ «УК «Сервіс Плюс» надає послуги з управління в багатоквартирному житловому будинку по АДРЕСА_1 на підставі протоколу загальних зборів співвласників багатовкартирного будинку. Протоколом визначено всі істотні умови надання послуг, а саме: визначено вичерпний перелік послуг і їх вартість. Улаштування або ремонт гідроізоляції фундаментів у підвальних приміщенням, улаштування ганків відносяться до видів робіт капітального ремонту, який не проводився управителем.

ОСОБА_1 надала відзив на апеляційну скаргу, у якому просить залишити її без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Вказувала на те, що відповідно до ДБН конструкції сходів та ганку відносяться до спільного майна багатоквартирного будинку.

На виконання вимог ч. 1 ст. 11 «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» 01 травня 2018 року між ТОВ «УК «Сервіс Плюс» та ОСОБА_1 укладений договір про надання послу з утримання багатоквартирного будинку. Відповідно до п. 1, 8 цього договору визначено, що управитель зобов`язується надавати замовникові послуги з управління багатоквартирним будинком, до переліку яких входить зобов`язання забезпечувати належну експлуатацію та утримання відповідно до його цілодобового призначення і здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків.

Перевіривши законність та обґрунтованість судового рішення в межах доводів апеляційної скарги, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Згідно з частинами першою, другою статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Аналіз наведених норм, з урахуванням визначених цивільно-процесуальним законодавством принципів змагальності і диспозитивності цивільно-процесуального судочинства, дає підстави для висновку про те, що законодавством не покладається на позивача обов`язок доказування вини відповідача в заподіянні шкоди. Разом з тим, потерпілий має довести належними доказами факт завдання шкоди за участю відповідача, розмір завданої шкоди, а також факт того, що відповідач є заподіювачем шкоди.

Виходячи з визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного судочинства, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності його вини у завданні шкоди позивачеві.

Таким чином, обов`язок доказування розподіляється згідно із зазначеними нормами таким чином: позивач доказує наявність шкоди та її розмір, а відповідач - відсутність його вини в заподіянні шкоди.

Аналіз положень статей 11 та 1166 ЦК України дозволяє зробити висновок, що підставою виникнення зобов`язання відшкодування шкоди є завдання майнової шкоди іншій особі. Зобов`язання про відшкодування майнової шкоди виникає за таких умов: наявність шкоди; протиправність поведінки особи, яка завдала шкоди; наявність причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи яка завдала шкоди та її результатом - шкодою; вина особи, яка завдала шкоди.

Судом встановлено, що відповідно до договору купівлі-продажу від 01 вересня 2016 року позивачу ОСОБА_1 на праві приватної власності належить нежитлове приміщення за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 112,8 кв.м., яке згідно з технічним паспортом, розташоване у підвалі багатоквартирного житлового будинку за зазначеною вище адресою.

Згідно з Актом про аварію на внутрішньо будинковій системі теплопостачання, водовідведення, водопостачання, зливової каналізації, встановлено, що 04 лютого 2019 року сталося залиття належного позивачу нежитлового приміщення за адресою: АДРЕСА_1 , є відсутність навісу над ганком та належної гідроізоляції сходів, які знаходяться над входом в офісне приміщення, та не відповідний нахил сходів і прилеглого до сходів майданчику.

Акт складено за участю власника (позивача у справі) та представників ТОВ «УК «Сервіс плюс».

Встановлено, що згідно з протоколом зборів співвласників зазначеного багатоквартирного будинку від 02 квітня 2018 року вирішено визначити управителем будинку ТОВ «УК «Сервіс плюс» з цієї ж дати; затверджено умови договору про надання послуг з управління.

01 травня 2018 року між ОСОБА_1 та ТОВ «УК «Сервіс плюс» укладено договір про надання послуг з утримання багатоквартирного будинку.

Частково задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що відповідач ТОВ «УК «Сервіс плюс» є управителем багатоквартирного будинку, який відповідно до п. 8 (п.п.4) Договору зобов`язаний здійснювати управління майном безпосередньо, а також укладати договори із співвиконавцями на виконання окремих видів робіт. На підставі наявних доказів суд вважав доведеною винну бездіяльність відповідача та причинно-наслідковий зв`язок між діянням та наслідками, розмір матеріальної шкоди та наявність підстав для відшкодування моральної шкоди.

Однак висновки місцевого суду в цій частині не відповідають наявним в матеріалах справи доказам.

Спірні правовідносини врегульовуються нормами Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», Закону України «Про житлово-комунальні послуги», Цивільного кодексу України.

Згідно з Протоколом зборів співвласників вказаного будинку від 02 квітня 2018 року, яким вирішено визначити управителем багатоквартирного житлового будинку ТОВ «УК «Сервіс плюс» з 02 квітня 2018 року, затверджено умови договору про надання послуг з управління, визначено перелік послуг, які надаються управителем, та їх розмір:

- Купівля електроенергії для освітлення місць загального користування та ліфтів;

- Обслуговування ліфтів;

- Обслуговування внутрішньо будинкових мереж водопостачання та водовідведення;

- Обслуговування внутрішньо будинкових електричних мереж;

- Прибирання прибудинкової території;

- Вивезення побутових відходів;

- Прибирання під`їзду;

- Обслуговування мереж газопостачання;

- Адміністративні витрати;

Вказаним протоколом також визначено, що вартість послуг може змінюватись; співвласники зобов`язані брати участь у витратах на управління будинком та сплачувати управителю понесені ним витрати відповідно до визначних Протоколом послуг і їх вартості; співвласники доручають управителю укладати від їх імені договори з підрядними організаціями на обслуговування будинку, а також доручають організовувати проведення додаткових робіт поточного чи капітального характеру в разі їх необхідності.

Відповідно до ч. 1 ст. 11 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» управління багатоквартирним будинком управителем здійснюється на підставі договору про надання послуг з управління багатоквартирним будинком, що укладається згідно з типовим договором.

Згідно умов договору, укладеного між ОСОБА_1 та ТОВ «УК «Сервіс плюс» 01 травня 2018 року, до обов`язків Управителя входить: обов`язок організації поточного та капітального ремонту в разі його необхідності за погодженням зі співвласниками об`єкта відповідно до стандартів, нормативів, норм, порядків і правил; забезпечення належної експлуатації та утримання об`єкта відповідно до його цільового призначення і здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків. Під інженерним обладнанням будівель розуміється комплекс технічних пристроїв, що забезпечують сприятливі (комфортні) умови побуту, трудової діяльності, технологічного процесу в приміщеннях громадської будівлі (п. 8 Договору).

Відповідно до ч. 2 ст. 382 ЦК України усі власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку є співвласниками на праві спільної сумісної власності спільного майна багатоквартирного будинку. Спільним майном багатоквартирного будинку є приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб усіх співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташований багатоквартирний будинок та його прибудинкова територія, у разі державної реєстрації таких прав.

Аналогічне визначення спільного майна багатоквартирного будинку міститься у п. 6 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку».

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» нежитлове приміщення - це ізольоване приміщення в багатоквартирному будинку, що не належить до житлового фонду і є самостійним об`єктом нерухомого майна.

Елементи нежитлових приміщень, такі як ганок, сходи, тощо, не належать до категорії спільного майна будинку, оскільки обслуговують виключно одне ізольоване нежитлове приміщення.

У підтвердження своїх позовних вимог позивач ОСОБА_1 надала висновок експертного будівельно-технічного дослідження № 7 здійсненого на підставі Акту та візуального обстеження, проведеного судовим експертом Федоровим Д.Ф. від 15 лютого 2019 року.

Вбачається, що експерт дослідив два ймовірні шляхи проникнення рідини, а саме: сценарій проникнення з водовідвідних жолобів даху та сценарій проникнення через підлогу ганку.

Експертом встановлено, що причиною залиття та наявних пошкоджень і руйнувань нежитлового приміщення, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , є проникнення атмосферної води крізь стіну будинку внаслідок значного напору дощових і талих вод та порушення експлуатації і незадовільний стан покриття і гідроізоляції підлоги ганку у багатоквартирний будинок.

Такі висновки носять ймовірний характер, про що вказано у висновку експертного дослідження.

Згідно з вказаним висновком розмір матеріальної шкоди від залиття становить на дату дослідження 50 958,00 грн.

З матеріалів справи вбачається, що ймовірне проникнення талих вод мало місце через незадовільний стан покриття ганку, гідроізоляції і сходів ганку.

Відповідач не являється забудовником багатоквартирного будинку, а тому не може нести відповідальність за технічний стан капітальних конструкцій, зокрема: підземної конструкції ганку, як концентратора підземних рідин.

Відсутність гідроізоляції зовнішньої стіни, на незадовільний стан якої вказано у висновку експерта, також знаходиться у місті локації ганку нежитлового приміщення, яке належить позивачу.

Згідно з Примірним переліком послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій та послуг з ремонту приміщень, будинків і споруд, затверджених Наказом Держжитлокомунгоспу України №150 від 10 серпня 2004 року, улаштування або ремонт гідроізоляції фундаментів у підвальних приміщеннях (п. 2.1.6), улаштування нових ганків (п. 2.7.4) відносяться до робіт капітального ремонту.

Відповідно до ч. 1 п. 1 ст. 5 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» до житлово-комунальних послуг відносяться послуги з управління багатоквартирним будинком, яка серед іншого включає включає: утримання спільного майна багатоквартирного будинку (як встановлено судом вище - ґанок у будинку за адресою АДРЕСА_1 є спільним майном багатоквартирного будинку); поточний ремонт спільного майна багатоквартирного будинку.

Перелічені послуги відповідають обов`язкам ТОВ «УК «Сервіс плюс», як Управителя, передбаченим умовами Договору, що укладений між сторонами.

Порядок надання послуги з управління багатоквартирним будинком, що здійснюється управителем на підставі договору про надання послуг з управління багатоквартирним будинком, регулюється Правилами надання послуг з управління багатоквартирним будинком, затвердженими постановою КМУ № 712 від 05.08.2018 р., відповідно до якого, серед іншого, передбачено (п. 10, 11), що під час надання послуги з управління управитель забезпечує виконання робіт та послуг з утримання і ремонту спільного майна багатоквартирного будинку та прибудинкової території, що входять до кошторису витрат на утримання будинку та прибудинкової території (далі - кошторис), з урахуванням обов`язкового переліку робіт та послуг, що затверджується Мінрегіоном, та з дотриманням: встановлених стандартів, нормативів, норм, порядків і правил щодо якості житлово-комунальних послуг; вимог до якості, в тому числі щодо періодичності виконання (надання) таких робіт (послуг), визначених договором управління. Для забезпечення належного утримання спільного майна будинку та прибудинкової території і проведення поточного ремонту спільного майна будинку управитель не пізніше ніж протягом 20 днів з моменту набрання чинності договором управління складає план здійснення заходів з утримання спільного майна багатоквартирного будинку та прибудинкової території і поточного ремонту спільного майна будинку, що включає:

план-графік технічного огляду будинку;

графік прибирання прибудинкової території;

графіки проведення дезінсекції та дератизації;

графік прибирання місць загального користування;

план-графік поточного ремонту;

план-графік оглядів димових та вентиляційних каналів;

інші заходи (у разі необхідності та залежно від наявного обладнання будинку).

Капітальний ремонт спільного майна будинку не включається до послуг з управління будинком згідно з ч. 1 ст. 5 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», п. 9 Правил надання послуги з управління будинком, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України №712 від 05 вересня 2018 року.

Згідно п. 4 договору про надання послуг з управління багатоквартирним будинком від 01 травня 2018 року, укладеним між ТОВ «УК «Сервіс Плюс» та ОСОБА_1 визначені істотні умови договору стосовно переліку послуг, що надаються та їх вартості, а саме: замовнику надаються послуги з технічного обслуговування внутрішньобудинкових мереж водопостачання, водовідведення, електропостачання, газопостачання.

Згідно з ч. 2 ст. 1166 ЦК України особа, яка задала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

В ході судового розгляду справи відповідачем доведено, що залиття підвального приміщення відбулося внаслідок відсутності навісу над ганком, та належної гідроізоляції сходів, які знаходяться над входом в офісне приміщення та не відповідний нахил сходів та прилеглого до сходу майданчика, що підтверджується Актом про аварію на внутрішньо будинковій системі теплопостачання, водовідведення, водопостачання, зливової каналізації, від 04 лютого 2019 року ( а. с. 20).

На підставі встановлених судом обставин справи, досліджених доказів, висновок місцевого суду в частині наявності причинно-наслідкового зв`язку між бездіяльністю ТОВ «УК «Сервіс Плюс» та наслідками у вигляді залиття нежитлового підвального приміщення, власником якого є позивач, а також наявності підстав для задоволення позовних вимог в частині відшкодування матеріальної шкоди не знайшли свого підтвердження в ході апеляційного перегляду.

Відповідно до ст. 110 ЦПК України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні.

Висновки експертного будівельно-технічного дослідження носять характер припущення та не можуть бути покладені в основу судового рішення, як факт наявності вини відповідача.

Доводи апеляційної скарги спростували висновки місцевого суду, виходячи з вищевикладених підстав.

Заперечення позивача, викладені у відзиві на апеляційну скаргу не можуть бути визнані обґрунтованими.

Також, апеляційний суд не погоджується з висновками місцевого суду з приводу підстав відмови у відшкодуванні моральної шкоди.

Так, судом встановлено, що спірні правовідносини сторін склалися на підставі договору про надання послуг з утримання багатоквартирним будинком 01 травня 2018 року.

Відповідно до положень ст. 611 ЦК України моральна шкода підлягає відшкодуванню у разі порушення зобов`язання, якщо таке відшкодування встановлено договором або законом.

Тобто законодавець вказує на випадки компенсації моральної шкоди: визначені умовами договору або випливають із положень законодавства.

Умовами договору, укладеного між сторонами не визначено обов`язку ТОВ «УК «Сервіс плюс» щодо відшкодування моральної шкоди за неналежне виконання своїх обов`язків.

Крім того відсутні підстави для стягнення моральної шкоди згідно з вимогами ст. 1167 ЦК України оскільки не доведено винних протиправних дій відповідача та причинного зв`язку між заподіянням шкоди майну позивача та діями( бездіяльністю) відповідача.

З урахуванням викладеного, у задоволенні позовних вимог про відшкодування моральної шкоди слід відмовити за їх безпідставністю, а не за недоведеністю позивачем.

Відповідно до вимог ч.1, 5, 6 ст. ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Позивачем не надано належні докази у підтвердження факту, що шкода, завдана їй як власнику нежитлового приміщення, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , внаслідок залиття, яке сталося в результаті проникнення атмосферної води крізь стіну будинку внаслідок значного напору дощових і талих вод та порушення експлуатації і незадовільний стан покриття і гідроізоляції підлоги ганку у багатоквартирний будинок, виникла внаслідок протиправної бездіяльності відповідача ТОВ «УК «Сервіс плюс»., а відповідачем доведено відсутність його вини у заподіянні позивачу шкоди.

З обставин справи вбачається, що у даних правовідносинах тягар утримання майна відповідно до ст. 322 ЦК України лежить на власникові приміщення.

висновки за результатами розгляду апеляційної скарги з посиланням на норми права, якими керувався суд апеляційної інстанції;

Доводи апеляційної скарги висновки місцевого суду по суті ухваленого рішення спростували.

У відповідності з вимогами ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково ту ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи.

З урахуванням викладеного, апеляційний суд дійшов висновку про скасування рішення Октябрського районного суду м. Полтави від 01 серпня 2019 року в частині матеріальної шкоди та підстав відмови у задоволенні позовних вимог про відшкодування моральної шкоди, з ухваленням нового рішення про відмову у задоволенні позовних вимог.

Оскільки апеляційний суд дійшов висновку про задоволення апеляційної скарги та скасування судового рішення з підстав, викладених у ній, судові витрати, пов`язані з розглядом справи в суді апеляційної інстанції скарги в сумі 2305 гривень 20 копійок підлягають компенсації за рахунок позивача.

Керуючись п. 2 ч. 1 ст. 374, ст. 376, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Управляюча компанія «Сервіс Плюс» - задовольнити.

Рішення Октябрського районного суду м. Полтави від 01 серпня 2019 року,- скасувати.

Відмовити у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, зобов`язання вчинити певні діїза безпідставністю.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Управляюча компанія» «Сервіс плюс» в рахунок компенсації судового збору, сплаченого апелянтом, 2305 гривень 20 копійок .

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття і може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня її проголошення, шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції, яким є Верховний Суд.

У разі оголошення лише вступної та резолютивної частини судового рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, строк на касаційне оскарження обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя : П.С. Абрамов

Судді: Л.І. Пилипчук

О.В. Чумак