ПОСТАНОВА

Іменем України

20 листопада 2019 року м. Кропивницький

справа № 398/2234/19

провадження № 22-ц/4809/1690/19

Кропивницький апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

Мурашка С.І. (головуючий, суддя-доповідач), Карпенка О.Л., Кіселика С. А.

за участі секретаря Тимошенко Т.О.,

учасники справи:

позивач ОСОБА_1 ,

відповідач ОСОБА_2 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницькому цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_3 , який представляє інтереси ОСОБА_1 , на ухвалу Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 01 жовтня 2019 рокуу складі судді Нероди Л. М. і

В С Т А Н О В И В :

У червні 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 та просила стягнути на свою користь з відповідача аліменти на утримання сина, ОСОБА_4 , в розмірі ј частини всіх видів заробітку (доходів), щомісячно, але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з моменту пред`явлення позовної заяви до суду і до досягнення сином повноліття.

Ухвалою Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 01 жовтня 2019 рокупозовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів залишено без розгляду.

Ухвала суду мотивована тим, що будучи належним чином повідомлений про дату та час розгляду справи позивач ОСОБА_1 потворно не з`явилася в судове засідання та не подала заяву про розгляд справи за її відсутності.

В апеляційній скарзі ОСОБА_3 , який представляє інтереси ОСОБА_1 , просить скасувати ухвалу Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 01 жовтня 2019 року про залишення позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів без розгляду.

Апеляційна скарга мотивована тим, що ухвала суду першої інстанції є незаконною, необґрунтованою, безпідставною, ухваленою з порушенням норм процесуального права та підлягає скасуванню.

Зокрема, висновок суду про повторну неявку позивача або її представника в судове засідання є необґрунтованим.

11.09.2019 представник позивача з`явився до суду у призначений у судовій повістці час, але секретар судового засідання повідомила, що суддя знаходиться у колегіальному розгляді кримінальної справи, тому засідання по справі відкладено на іншу дату.

01.10.2019 представник позивача дійсно не з`явився в судове засідання, так як захворів та не мав змоги завчасно подати заяву про відкладення розгляду справи на іншу дату.

Судом першої інстанції безпідставно залишено позовну заяву без розгляду, оскільки висновок про повторну неявку позивача або її представника не відповідає дійсності.

Від адвоката Швеця Сергія Володимировича, який представляє інтереси ОСОБА_2 , надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому він просить апеляційну скаргу залишити без задоволення.

В судове засідання апеляційного суду учасники справи не з`явилися, про час і місце розгляду справи повідомлялися належним чином, що підтверджується рекомендованими повідомленнями про вручення поштових відправлень з судовими повістками.

Від представника позивача надійшла заява про розгляд справи без його участі та без участі позивача.

У відзиві на апеляційну скаргу представник відповідача просив судовий розгляд проводити без його участі та без участі відповідача.

Відповідно до положень ч.1 ст.372 ЦПК України суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано судом поважними.

Оскільки учасники справи про дату. час і місце розгляду справи повідомлені належним чином, суд вирішив розглянути справу без її участі, що відповідає положенням ст.372 ЦПК України.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість судового рішення у встановлених статтею 367 ЦПК України межах, суд вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з огляду на таке.

Залишаючи позовну заяву без розгляду, суд першої інстанції, застосувавши положення п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України виходив із того, що позивач, будучи належним чином повідомленим про розгляд справи, повторно не з`явився у судове засідання і не повідомив про причини неявки.

Проте повністю з такими доводами суду першої інстанції погодитися неможна з огляду на таке.

Відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 12 ЦПК України, суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Статтею 6 Конвенції з прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Залишення заяви без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України позов залишається без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Зазначене положення повинно враховуватись у системному та логічному зв`язку із положеннями частини 5 статті 223 ЦПК України, згідно з якою суд залишає позовну заяву без розгляду у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Аналіз процесуальних норм вказує на те, що при вирішені питання про залишення позову без розгляду з підстав, передбаченої пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України, крім випадку, якщо від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи, правове значення для вирішення цього питання має сукупність умов: як факт належного повідомлення позивача про час і місце розгляду справи, так і факт повторної (другої поспіль) неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки.

Відповідно до частин першої і другої статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається у судовому засіданні.

Відповідно до пункту 3 частини третьої статті 2 ЦПК України основним засадами (принципами) цивільного судочинства є гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами.

Відповідно до абзацу першого ч. 1 ст. 247 ЦПК України, суд під час судового розгляду справи здійснює повне фіксування судового засідання за допомогою відео - та (або) звукозаписувального технічного засобу в порядку, передбаченому Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Згідно з ч. 2 вище зазначеної статті фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання.

У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до ч. 1 ст. 248 ЦПК України у судовому засіданні секретар судового засідання забезпечує ведення протоколу судового засідання, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Частиною 3 вищезазначеної статті передбачено, що протокол судового засідання ведеться секретарем судового засідання та підписується ним невідкладно, але не пізніше наступного дня після судового засідання і приєднується до справи.

Фіксування судового процесу є однією з гарантій його гласності як основоположного принципу правосуддя.

Це означає обов`язковість процесуального оформлення документів, які фіксують процесуальні дії суду, сторін та інших учасників цивільного процесу, а також обставини (факти) при розгляді справи.

У зв`язку з цим суди мають забезпечити суворе виконання вимог статей ЦПК про порядок складання та оформлення журналів і протоколів та їх зміст.

Перевіряючи додержання судом першої інстанції вимог процесуального законодавства при вирішенні питання про залишення заяви без розгляду з підстави, передбаченої пунктом 3 частини 1 статті 257 ЦПК України, судом встановлено наступне.

Матеріалами справи підтверджується, що 27 червня 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на дитину (а. с. 1-9).

Ухвалою Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 21 серпня 2019 року відкрито провадження в порядку спрощеного позовного провадження та розгляд справи призначено на 16 годину 00 хвилин 11 вересня 2019 року (а. с. 16).

06.09.2019 позивач ОСОБА_1 отримала судову повістку на призначене засідання, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а. с. 20).

В матеріалах справи міститься рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення, що підтверджує факт вручення позивачу судової повістки на засідання, призначене на 09 годину 20 хвилин 01 жовтня 2019, яка була вручена їй 20.09.2019 (а. с. 24).

Разом з тим, матеріалами справи не підтверджується, що 11 вересня 2019 року розгляд справи було відкладено у зв`язку із неявкою позивача або його представника в судове засідання.

Протокол судового засідання, який би підтверджував, що розгляд справи було відкладено через неявку сторони позивача чи довідка про нездійснення фіксації судового засідання технічними засоби через неявку осіб, які беруть участь у справі, в матеріалах справи відсутні.

З огляду на викладене суд приходить до висновку, що оскільки матеріалами справи не підтверджується, що 11.09.2019 судове засідання було відкладене в зв`язку з неявкою позивача та його представника, не можна вважати, що позивач та його представник повторно не з`явилися в судове засідання, яке було призначене на 01.10.2019.

За таких обставин суд дійшов помилкового висновку, що позивач повторно не з`явився в судове засідання та безпідставно залишив позовну заяву без розгляду.

Суд приходить до висновку, що судом першої інстанції винесено ухвалу з порушенням норм процесуального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали, безпідставно залишив позовну заяву без розгляду, тому відповідно п.4 ч.1 ст.379 ЦПК України ухвала підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 374,375,376,381-384 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 , який представляє інтереси ОСОБА_1 , задовольнити.

Ухвалу Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 01 жовтня 2019 року скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню не підлягає.

Повний текст постанови складено 21.11.2019.

Головуючий суддя С. І. Мурашко

Судді О. Л. Карпенко

С. А. Кіселик