2/953/3504/19
У х в а л а

"22" листопада 2019 р. Суддя Київського районного суду м. Харкова Бородіна Н.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Дженус», ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки, -

встановив:

Позивач, ОСОБА_3 , звернулась у суд із позовом до відповідачів, ТОв`Дженус», ОСОБА_2 , про зврення стягнення на предстмет іпотеки, в якому просить суд звернути стягнення на предмет іпотеки - нежитлові приміщення 1 поверху № 29, 29 а, 31, 31 а, 32, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 124, 5 кв.м. (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 101), які належать на праві власності ТОВ «ДЖЕНУС» () в рахунок погашення заборгованості ОСОБА_2 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) за Договором позики від 23.08.2019 у розмірі 1 260 000, 00 гривень шляхом реалізації предмета іпотеки у спосіб, передбачений статтею 38 Закону України «Про іпотеку» з наданням ОСОБА_4 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 ) усіх повноважень продавця з правом від свого імені продати будь-якій особі предмет іпотеки, за ціною, визначеною на підставі оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності, на рівні, не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна.

Згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем доказів сплати судового збору до позовної заяви не додано.

Згідно п. 3 частини третьої статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

За статтею 176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку; у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про стягнення аліментів - сукупністю всіх виплат, але не більше ніж за шість місяців; у позовах про строкові платежі і видачі - сукупністю всіх платежів або видач, але не більше ніж за три роки; у позовах про безстрокові або довічні платежі і видачі - сукупністю платежів або видач за три роки; у позовах про зменшення або збільшення платежів або видач - сумою, на яку зменшуються або збільшуються платежі чи видачі, але не більше ніж за один рік; у позовах про припинення платежів або видач - сукупністю платежів або видач, що залишилися, але не більше ніж за один рік; у позовах про розірвання договору найму (оренди) або договору найму (оренди) житла - сукупністю платежів за користування майном або житлом протягом строку, що залишається до кінця дії договору, але не більше ніж за три роки; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості; у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Таким чином, наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову.

Зміст заявленої вимоги про звернення стягнення на майно ґрунтується на наявності грошових вимог позивача до відповідача на підставі окремого договору, наслідком задоволення таких вимог та виконання судового рішення є припинення грошових вимог позивача. Отже, позовні вимоги про звернення стягнення на заставлене майно мають вартісну оцінку, носять майновий характер і розмір ставок судового збору за їх подання визначається за вимогами статті 4 Закону України «Про судовий збір», виходячи з розміру грошових вимог позивача, на задоволення яких спрямовано позов.

(Правовий висновок Великої Палати Верховного Суду постанова від 26.02.2019року у справі№ 907/9/17).

Закон України «Про судовий збір» визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Відповідно до змісту частини другої статті 6 цього Закону у разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

Відповідно до пп. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» з ставка судового збору за подання фізичною особою позову майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позивачем доказів сплати судового збору не надано та ціну позову не зазначено, а тому, з урахуванням змісту позовних вимог, суд попередньо визначає судовий збір в розмірі 9605 грн.

У зв`язку з викладеним, позовна заява підлягає залишенню без руху на підставі ч.1 ст. 185 ЦПК України.

Відповідно до ч.3 ст.185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст.ст. 177, 185, 260 ЦПК України, -

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Дженус», ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки, залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків шляхом надання до суду протягом нести днів з дня отримання даної ухвали, доказів сплати судового збору в сумі 9605 грн. (реквізити містяться на сайті суду).

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Заперечення на ухвалу включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Бородіна Н.М.