справа №619/3625/19
провадження №2/619/1367/19
УХВАЛА

12 листопада 2019 року м. Дергачі

Дергачівський районний суду Харківської області

у складі: головуючого судді Якименко Л.О.

за участю: секретаря судового засідання Суржкової В.В.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2 ,

розглянувши у підготовчому засіданні в залі суду в м. Дергачі цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про розділ майна, яке є об`єктом сумісної власності подружжя.

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Дергачівського районного суду Харківської області з позовом до ОСОБА_3 про розділ майна, яке є об`єктом сумісної власності подружжя.

Позовна заява була подана без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Ухвалою судді від 12 вересня 2019 року позовну заяву ОСОБА_1 було залишено без руху та надано строк для усунення недоліків, так як відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Як передбачено п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Як роз`яснено у п.п. 15, 16 Постанови Пленуму ВСУ №10 від 17.10.2014 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» пунктами 1 і 2 частини першої статті 80 ЦПК (в редакції до 15.12.2017) передбачено визначення ціни позову у позовах про стягнення грошових коштів та про визнання права власності на майно або витребування майна. Відповідні позовні заяви мають майновий характер, і розмір ставок судового збору за їх подання визначається згідно з підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI. Розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування (у тому числі з урахуванням положень, передбачених частиною п`ятою статті 216, статтею 1212 ЦК тощо) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом статті 80, пункту 4 частини другої статті 119 ЦПК такий обов`язок покладається на позивача (у тому числі і в тих випадках, коли правові наслідки у виді повернення майна застосовуються за ініціативою суду, наприклад, при визнанні договору недійсним згідно з частиною п`ятою статті 216 ЦК).

Як вбачається з первісного позову ОСОБА_1 зазначив ціну позову 8733 грн. (згідно договору купівлі-продажу від 11.02.2006), при цьому не надав докази на підтвердження вартості спадкового майна станом на момент звернення до суду.

Згідно п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Як роз`яснено в п. 7 Постанови Пленуму ВСУ від 12.06.2009 №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам статті 119 ЦПК (в редакції до 15.12.2017). У зв`язку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Згідно ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 2 ст. 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Уточнений позов ОСОБА_1 надійшов до суду 30.09.2019, де ціна позову вказана 77033 грн., але до позову не було додано доказів на підтвердження оцінки майна та не доплачено судовий збір.

Ухвалою суду від 18 жовтня 2019 року провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 було відкрито, так як недоліки вказані в ухвалі суду від 12.09.2019 були усунені частково.

У підготовчому судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_2 заявила клопотання про залишення позовної заяви ОСОБА_1 без розгляду, так як недоліки вказані в ухвалі суду від 12.09.2019 стосовно оцінки нерухомого майна та сплати судового збору усунуті не були.

Позивач ОСОБА_1 у підготовчому засіданні у відповідності до ст. 197 ЦПК України доказів не надав, клопотань про витребування доказів суду не надав та не надав доказів про сплату судового збору у повному обсязі.

Частиною 3 ст. 13 ЦПК України встановлено, що учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

У відповідності до ч. 1 п. 8 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України та не було сплачено судовий збір і позивач не усунув недоліків у встановлений судом строк.

Суд приходить до висновку, що клопотання представника відповідача ОСОБА_2 підлягає задоволенню, так як суд надав можливість позивачеві усунути недоліки в повному обсязі на підготовчому засіданні, але ОСОБА_1 цим право не скористався.

Частиною 2 ст. 257 ЦПК України передбачено, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвали суду, які оформлюються окремим процесуальним документом, постановляються в нарадчій кімнаті. Ухвали суду, постановлені окремим процесуальним документом, підписуються суддею і приєднуються до справи.

Керуючись ч. 1 п. 8 ст. 257, ст.13 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про розділ майна, яке є об`єктом сумісної власності подружжя - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо в Харківський апеляційний суд шляхом подачі в 15-денний термін апеляційної скарги з дня її проголошення, а особами, які приймають участь у справі, але не були присутні при оголошенні ухвали у той же строк з моменту отримання копії ухвали суду.

Суддя Л. О. Якименко