У х в а л а

11 листопада 2019 року

м. Київ

справа № 639/1751/16-ц

провадження № 61-19891 ск 19

Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду Ігнатенка В. М.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Жовтневого районного суду м. Харкова від 01 лютого 2017 року, рішення Апеляційного суду Харківської області від 20 березня 2017 року та постанову Верховного Суду від 25 вересня 2019 року в справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , третя особа - П`ята Харківська державна нотаріальна контора, про визнання права власності на частину квартири у порядку спадкування за заповітом та витребування майна із чужого незаконного володіння,

В с т а н о в и в:

04 листопада 2019 року ОСОБА_1 надіслала засобами поштового зв`язку до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Жовтневого районного суду м. Харкова від 01 лютого 2017 року, рішення Апеляційного суду Харківської області від 20 березня 2017 року та постанову Верховного Суду від 25 вересня 2019 року.

У касаційній скарзі ОСОБА_1 просить суд касаційної інстанції скасувати оскаржувані судові рішення та направити справу на новий судовий розгляд.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справ між суддями для розгляду справи визначено суддю-доповідача Ігнатенка В. М.

Подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження, з огляду на наступне.

У відповідності до частини першої статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення (частина друга статті 390 ЦПК України).

Відповідно до частини третьої статті 390 ЦПК України строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

Згідно з частиною першою статті 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними.

Указану касаційну скаргу подано з пропуском строку на касаційне оскарження, і ОСОБА_1 не порушує питання про поновлення цього строку.

Ураховуючи наведене, а також те, що клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження відповідних судових рішень Асланян Ж. В. не заявлено, суд позбавлений повноважень поновити строк на касаційне оскарження з власної ініціативи.

ОСОБА_1 необхідно надіслати до суду заяву про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень, в якій вказати поважність причин пропуску цього строку та надати відповідні докази.

Зміст касаційної скарги не відповідає статті 409 ЦПК України, оскільки заявник просить суд касаційної інстанціїскасувати рішення судів першої, апеляційної та касаційної інстанцій і направити справу на новий розгляд, не зазначивши при цьому, суду відповідної інстанції.

У порушення вимог частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі не вказано реєстраційний номер облікової картки платника податків за його наявності або (за умови відмови особи від отримання реєстраційного номеру облікової картки платника податків з релігійних міркувань) номер і серію паспорта для фізичних осіб-громадян України, ОСОБА_1 , а також не зазначено адресу електронної пошти ОСОБА_1 , та не вказано про її відсутність.

Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються її копії відповідно до кількості учасників справи.

Ураховуючи наведене, ОСОБА_1 необхідно надати до суду належним чином оформлену касаційну скаргу, із узгодженням її змісту вимогам статті 409 ЦПК України, а також із зазначенням у ній крім іншого, реєстраційного номера облікової картки платника податків за його наявності або (за умови відмови особи від отримання реєстраційного номеру облікової картки платника податків з релігійних міркувань) номера і серії паспорта для фізичних осіб-громадян України, ОСОБА_1 , та вказати адресу електронної пошти ОСОБА_1 , або зазначити про її відсутність.

Касаційна скарга має бути подана у відповідній кількості примірників для суду та інших учасників справи.

У порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановленому розмірі.

У разі подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати (підпункт перший пункту першого частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір»», в редакції, чинній станом на дату подання позовної заяви у даній справі).

Розмір мінімальної заробітної плати станом на 01 січня 2016 року становив 1 378,00 грн.

Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

У відповідності до змісту оскаржуваних судових рішень, звертаючись до суду із даним позовом, позивач заявила вимоги майнового характеру (визнання права власності на Ѕ частину квартири та витребування Ѕ частини квартири). Однак, із матеріалів касаційного провадження не вбачається вартість спірного майна, тому суд не має можливості перевірити розмір судового збору, який підлягає сплаті за вимоги майнового характеру, відповідно до Закону України «Про судовий збір».

Таким чином, за подання касаційної скарги ОСОБА_1 має сплатити судовий збір, суму якого необхідно самостійно розрахувати, ураховуючи вимоги Закону України «Про судовий збір» та виходячи із заявлених позовних вимог і вартості спірного майна, та на підтвердження надати до суду докази його вартості.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду має бути перераховано або внесено до УК у Печерському районі м. Києва, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, рахунок отримувача: 6007, ККДБ: 22030102, номер рахунку отримувача (стандарт IBAN): UA026007.

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала. За змістом частини першої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог цього Кодексу щодо форми і змісту, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Частиною третьою статті 393 ЦПК України установлено, що касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 необхідно залишити без руху з наданням їй можливості усунути вищевказані недоліки.

На підставі наведеного, керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,

У х в а л и в:

Залишити без руху касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Жовтневого районного суду м. Харкова від 01 лютого 2017 року, рішення Апеляційного суду Харківської області від 20 березня 2017 року та постанову Верховного Суду від 25 вересня 2019 року, та надати для усунення зазначених вище недоліків строк до 11 грудня 2019 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі неподання заяви для поновлення строку касаційного оскарження або якщо наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження будуть визнані неповажними у відкритті касаційного провадження буде відмовлено.

У разі невиконання у встановлений строк інших вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Суддя В. М. Ігнатенко