ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/8024/19 Справа № 214/2093/16-ц Суддя у 1-й інстанції - Чернова Н. В. Суддя у 2-й інстанції - Барильська А. П.
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 листопада 2019 року м.Кривий Ріг

Суддя судової палати у цивільних справах Дніпровського апеляційного суду Барильська А.П., розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 16 липня 2019 року по цивільній справі за заявою ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у цивільній справі №214/2093/16-ц за позовною заявою ОСОБА_1 до ПАТ КБ «ПриватБанк», -

ВСТАНОВИВ:

31 липня 2019 року ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу на ухвалу Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 16 липня 2019 року по цивільній справі за заявою ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у цивільній справі №214/2093/16-ц за позовною заявою ОСОБА_1 до ПАТ КБ «ПриватБанк».

Ухвалою судді Дніпровського апеляційного суду від 08 серпня 2019 року апеляційна скарга залишена без руху та надано скаржнику строк для усунення її недоліків, який не може перевищувати десять днів з моменту отримання копії ухвали суду, оскільки апеляційна скарга не відповідає вимогам ст. 356 ЦПК України, а саме: апеляційна скарга викладена не державною мовою.

Згідно зі ст.ст. 12,13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах рівності змагальності та диспозитивності.

У відповідності до п. 6 ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, яка відповідно до ст.9 Конституції України є частиною правової системи України, кожна особа має право на справедливий судовий розгляд цивільної справи. Це право включає в себе доступність до правосуддя, у тому числі доступність до апеляційного оскарження судового рішення. Право на апеляційне оскарження судових рішень закріплено і в ст. 129 Конституції України.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19.06.2001 року. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. При цьому, Європейський суд з прав людини зазначив, що немає порушення права на доступ доправосуддя, якщо заявники не виявили належної зацікавленості у розгляді їхньої справи.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до ст.ст. 185, 357 ЦПК України в разі невиконання вимог ухвали суду про залишення апеляційної скарги без руху у встановлений судом строк, скарга вважається неподаною та повертається особі, яка її подала.

Як вбачається із матеріалів справи, копія ухвали суду від 08.08.2019 року про залишення апеляційної скарги без руху була надіслана апелянту 08.08.2019 року за вих. № 67444/22-ц/803/8024/19/214/2093/16-ц.

З наявного в матеріалах справи зворотного поштового повідомлення убачається, що копія ухвали суду апеляційної інстанції про залишення без руху апеляційної скарги надсилалась апелянту за адресою, зазначеною ним в апеляційній скарзі, проте повернулась без вручення адресату у зв`язку з закінченням встановленого строку зберігання (а.с.189-190).

16 вересня 2019 року апелянту вдруге було направлено копію ухвали судді від 08.08.2019 року за вих. № 76652/22-ц/803/8024/19/214/2093/16-ц.

З наявного в матеріалах справи повторного зворотного поштового повідомлення убачається, що копія ухвали суду апеляційної інстанції про залишення без руху апеляційної скарги надсилалась апелянту за адресою, зазначеною ним в апеляційній скарзі, проте повернулась без вручення адресату у зв`язку з закінченням встановленого строку зберігання (а.с.192-193).

23 жовтня 2019 року апелянту втретє було направлено копію ухвали судді від 08.08.2019 року за вих. № 88013/22-ц/803/8024/19/214/2093/16-ц кур`єрською службою доставки "Меркурій" за адресою, зазначеною ним в апеляційній скарзі, однак відправлення повернулось до суду апеляційної інстанції з відміткою "отримувач не знайдений" (а.с.194-196).

Отже, ОСОБА_1 , звернувшись до суду 31 липня 2019 року, із апеляційною скаргою на ухвалу Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 16 липня 2019 року, протягом тривалого часу не виявила належної зацікавленості у розгляді справи, що вказує на відсутність у неї зацікавленості у вирішенні спору по суті.

Судом апеляційної інстанції були вжиті всі можливі заходи для скерування апелянту ухвали про залишення без руху апеляційної скарги, зокрема шляхом неодноразового направлення копії ухвали за адресою, зазначеною нею в апеляційній скарзі.

Як роз`яснено у пунктах 2,3 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №11 від 17 жовтня 2014 року "Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення", строки, що встановлюються судом (наприклад, строк для усунення недоліків позовної заяви чи апеляційної скарги), повинні відповідати принципу розумності. Визначаючи (на власний розсуд) тривалість цих строків, суду необхідно враховувати принципи диспозитивності та змагальності, граничні строки, встановлені законом, для розгляду справи при визначенні строків здійснення конкретних процесуальних дій, складність справи, кількість учасників процесу, можливі труднощі у витребуванні та дослідженні доказів тощо.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

Як вбачається з матеріалів справи, у визначений термін, недоліки апеляційної скарги не усунуто, ОСОБА_1 до апеляційного суду зі зверненнями щодо розгляду його апеляційної скарги не звертався, рухом справи не цікавився, що свідчить про зловживання ним своїми правами та втрату інтересу до своєї апеляційної скарги, та що в свою чергу тягне порушення принципу розумності строків, дотримання якого є однією з найважливіших критерій справедливого судочинства.

Враховуючи викладене та зважаючи на невиконання особою, яка бере участь у справі свого процесуального обов`язку, що впливає на розгляд справи протягом розумного строку, справа надійшла до суду апеляційної інстанції 05 серпня 2019 року, станом на 13 листопада 2019 року недоліки апеляційної скарги не усунуто, тому апеляційну скаргу необхідно вважати неподаною та повернути.

Керуючись ст.ст. 185, 357 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 16 липня 2019 року по цивільній справі за заявою ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у цивільній справі №214/2093/16-ц за позовною заявою ОСОБА_1 до ПАТ КБ «ПриватБанк» вважати неподаною та повернути її апелянту.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в касаційному поряду до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня набрання нею законної сили.

Суддя: А.П.Барильська.