Справа № 216/3396/19
провадження 2/216/2914/19
31 жовтня 2019 року місто Кривий Ріг
Центрально-Міський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області, у складі:
головуючого судді Кузнецова Р.О.
секретаря судового засідання Марущак І.А.
заочно розглянувши у відкритому судовому засіданні, в приміщенні місцевого суду в м. Кривому Розі, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу, -
05 червня 2018 року, ОСОБА_1 звернувся до Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області з позовом до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу, мотивуючи свої вимоги наступним.
У позовній заяві зазначено, що 01.11.2003, позивач зареєстрував шлюб з відповідачем у Центрально-Міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Криворізького міського управління юстиції у Дніпропетровській області, про що зроблено відповідний актовий запис за № 627. Від шлюбу мають спільну дитину, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає разом з позивачем та перебуває на його утриманні. Позивач вважає, що подальше збереження шлюбних відносин з відповідачем є недоцільним. Шлюбні відносини та сімейне життя фактично припинено. Причиною припинення шлюбних відносин стала взаємна втрата почуттів любові та поваги одне до одного, різних поглядів на життя, примирення між сторонами не можливе. Майнового спору та спору, що місця проживання дитини сторони на сьогоднішній час не мають.
Позивач ОСОБА_1 належним чином повідомлений про день, час та місце розгляду справи, у судове засідання не з`явився, його представник, адвокат Ямковий В.І. надав заяву, в якій просить розглянути справу за його відсутності, та відсутності позивача, позовні вимоги підтримує у повному обсязі, наполягає на розірванні шлюбу, не заперечує щодо заочного розгляду справи.
Відповідач про дату, час та місце розгляду справи судом повідомлялася належним чином, але в судове засідання не з`явилася, про причини неявки не повідомила, заперечення та відзив до суду не надала, її представником, адвокатом Панченком М.І. надано заяву про відкладення судового засідання.
Однак, суд вважає дану заяву необґрунтованою та такою, що не відповідає нормам ЦПК України, з огляду на наступне.
Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав, зокрема перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.
Згідно до ч. 1 ст. 60, ч. 4 ст. 62 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник. Повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність".
Відповідно до ч. 2 ст. 183 ЦПК України письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.
Так, подана заява-повідомлення, не містить поважних причин неявки відповідача у судове засідання, до заяви не додано документів на підтвердження повноважень адвоката та заява не містить підпису особи, яка її подала, тобто не відповідає жодним критеріям зазначеним вище. Дані обставини дають підстави суду ставити під сумнів бажання відповідача прийняти особисту участь у розгляді справи, оскільки остання у попередньому клопотанні про відкладення розгляду справи таких вимог, не зазначала та особисто таку заяву не подала.
У зв`язку з цим, зі згоди позивача, судом ухвалено здійснювати заочний розгляд справи без участі відповідача, відповідно до вимог ст.ст. 279-281 ЦПК України на підставі наявних у справі доказів.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.
Судом встановлено, сторони 01.11.2003 зареєстрували шлюбу у Центрально-Міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Криворізького міського управління юстиції у Дніпропетровській області, про що зроблено відповідний актовий запис за № 627, що підтверджено свідоцтвом про шлюб (а.с. 17).
Від шлюбу мають спільну дитину, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження (а.с. 18).
Відповідно до положень статті 51 Конституції України та частини першої статті 24 Сімейного кодексу України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка.
Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, відповідно до положень статті 112 СК України, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. При цьому, суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя.
Згідно положень статті 3 СК України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають спільні права та обов`язки.
Суд вважає, оскільки сторони подружні відносини припинили й спільного господарства не ведуть, подальше спільне життя сторін та збереження шлюбу суперечить їх інтересам, примирення між ними неможливе, враховуючи, що спорів з приводу розподілу спільного майна та місце проживання дитини подружжя не має, позов підлягає задоволенню.
Згідно з ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Відповідно до частини 1 статті 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
Згідно з ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви про розірвання шлюбу складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява подається до суду, та становить 768,40 грн.
Отже, з урахуванням наведеного з відповідача на користь позивача підлягає відшкодуванню судовий збір в розмірі 768,40 грн.
На підставі вищенаведеного, керуючись статтями ст.ст. 5-8, 12-19, 23, 89, 128, 197, 206, 258-259, 263-265, 268, 279-282 ЦПК України, статтями 110-112 Сімейного кодексу України, суд -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу, - задовольнити.
Шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрований 01 листопада 2003 у Центрально-Міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Криворізького міського управління юстиції у Дніпропетровській області, про що зроблено відповідний актовий запис за № 627, - розірвати.
Стягнути з ОСОБА_2 , ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 ), на користь позивача ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , ідентифікаційний код НОМЕР_2 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 ) судові витрати по справі, у вигляді судового збору в сумі 768,40 грн. (сімсот шістдесят вісім гривень сорок копійок).
Шлюб вважається припиненим у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня його проголошення.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано.

Рішення надруковане суддею в одному примірнику.

Суддя Р.О.Кузнецов