У Х В А Л А

Справа № 185/6990/19

Провадження № 2/185/3680/19

20 листопада 2019 року м. Павлоград

Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Шаповалової І.С.,

при секретарі судового засідання Красуцькому Б.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника відповідача у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про відшкодування моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В :

20 листопада 2019 року до канцелярії Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області надійшло клопотання представника відповідача про повернення на стадію підготовчого засідання та призначення по справі експертизи з метою з`ясування психічного стану позивача ОСОБА_1 .

В судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_2 . підтримав подане клопотання та просив його задовольнити, посилаючись на обставини, викладені в клопотанні.

Представник позивача проти задоволення вказаного клопотання - заперечував.

Суд, вислухавши доводи учасників справи, приходить до наступного висновку.

Згідно з частиною першою статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Ратифікуючи зазначену Конвенцію Україна взяла на себе зобов`язання гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в Конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку. У своєму рішенні у справі «Калашников проти Росії» Європейський суд зазначив, що розумність тривалості провадження визначається залежно від конкретних обставин справи, враховуючи критерії, визначені у прецедентній практиці Суду, зокрема, складність справи, поведінка заявника та поведінка компетентних органів влади.

Із зазначених норм Конвенції та практики Європейського суду вбачається, що питання про порушення ст.17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції - принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом. У рішенні Європейського Суду від 3 квітня 2008 року у справі «Пономарьова проти України» зазначено, що сторони мають вживати заходи, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

Представник відповідача, при прийнятті участі в підготовчому засіданні клопотання про призначення судом експертизи, або про намір щодо заявлення такого клопотання не повідомляв.

Судом було забезпечено належну організацію судового розгляду справи, а також забезпечено позивачу право на доступ до правосуддя, закріплене у статті 6 Протоколу № 7 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка є частиною національного законодавства України.

Аналіз викладених вище обставин, дає підстави стверджувати про неналежне здійснення своїх процесуальних прав і виконання процесуальних обов`язків, може привести до затягування судового розгляду даної справи, яка тривалий час не може бути вирішена по суті пред`явленого позову.

Відповідно до ч.ч.1,3,4,5,6 ст. 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза). Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну. Питання, які ставляться експерту, і його висновок щодо них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта.

Відповідно ч.1 ст. 105 ЦПК України, призначення експертизи судом є обов`язковим у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами. Призначення експертизи судом є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити: 1) характер і ступінь ушкодження здоров`я; 2) психічний стан особи; 3) вік особи, якщо про це немає відповідних документів і неможливо їх одержати.

Оскільки застосування спеціальних знань для вирішення заявленого позову про відшкодування моральної шкоди, яка є оціночним поняттям - не потрібно, суд вважає необхідним відмовити в задоволенні клопотання про призначення експертизи.

Керуючись ст. 103, 259 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні клопотання представника публічного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про відшкодування моральної шкоди

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя І.С.Шаповалова