279/5768/19
2/279/2261/19
У Х В А Л А

11 листопада 2019 року

Суддя Коростенського міськрайонного суду Житомирської області Шульга О.М. по позовній заяві ОСОБА_1 до Житомирського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Житомирській області про зняття арешту, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до відповідача про зняття арешту з майна, в якому просить зняти арешт з майна, що належить ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт серії НОМЕР_1 , виданий Корольовським РВ УМВС України в Житомирській області 19.06.1999 року, ІНП НОМЕР_2 за реєстраційним номером обтяження №9822378 від 13.05.2010 року. Одночасно просить виключити з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна запис №9822378 від 13.05.2010 року накладений на підставі постанови про відкриття виконавчого провадження №19189301 від 13.05.2010 року ВДВС Житомирського РУЮ та Житомирською філією державного підприємства "Інформаційний центр" Міністерства юстиції України, у вигляді арешту нерухомого майна (невизначене майно, все майно).

Відповідно до положень ст.175, 177 ЦПК України, позовна заява повинна містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці, оскільки від цього залежить визначення розміру суми судового збору; зміст позовних вимог; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав. Також у позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору (ч.6 ст.175 ЦПК України).

До позовної заяви позивач повинен додати її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до вимог ч.2 ст.27 ЦПК України позови до юридичних осіб пред`являються в суд за їхнім місцезнаходженням згідно з Єдиним державним реєстром юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань. Проте, якщо при цьому відсутні у справі підстави для застосування вимог виключної підсудності (ст. 30 ЦПК України).

Так, за змістом ч.2 ст.30 ЦПК України позови по зняття арешту з майна пред`являються за місцезнаходженням цього майна або основної його частини.

Зі змісту положень вказаної норми права слідує, що вид майна (рухоме чи нерухоме), з приводу якого подано позов про зняття арешту, не розмежовується.

Як роз`яснив в пунктах 2, 4 своєї постанови Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ "Про судову практику в справах про зняття арешту з майна" № 5 від 03 червня 2016 року відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення (стаття 3 Закону України від 21 квітня 1999 року № 606-XIV «Про виконавче провадження» (у редакції Закону України від 04 листопада 2010 року № 2677-VI). У випадках, коли арешт майна проводився для забезпечення конфіскації чи стягнення майна на користь держави, як відповідач до участі у справі у встановленому законом порядку також залучається відповідний територіальний орган Державної фіскальної служби України. У випадку безоплатної передачі майна юридичній особі ця особа також є відповідачем у справі.У спорах про зняття арешту з майна, яке є предметом застави (іпотеки) або придбано за рахунок кредиту, який непогашено, в якості третіх осіб у встановленому законом порядку залучаються заставодержатель (іпотекодержатель) або кредитор. У разі якщо сторонами у справі є юридичні особи, то незалежно від підстав арешту (опису) майна (конфіскація за відповідним судовим рішенням, стягнення боргу за рішенням господарського суду чи виконавчим написом нотаріуса тощо) та враховуючи характер спору, позови про зняття арешту з майна згідно зі статтею 15 ЦПК,

статтями 1, 12 Господарського процесуального кодексу України підлягають розгляду в порядку господарського судочинства. У такому ж порядку вирішуються питання про юрисдикцію спорів за участю фізичних осіб-підприємців, якщо арешт майна пов`язаний з їх підприємницькою діяльністю.

В п.5 Постанови №2 від 12.06.2009 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» Пленум Верховного Суду, а також Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у пункті 41 Постанови № 3 від 01 березня 2013 року «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ», роз`яснив, що перелік позовів, для яких визначено виключну підсудність, є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає.

Позивач в якості відповідача зазначила Житомирський районний відділ державної виконавчої служби ГТУЮ у Житомирській області, разом з тим, в порушення ст. 175 ЦПК України, не вказано зміст позовних вимог щодо цього відповідача, в чому саме полягає матеріально-правова вимога позивача до цього відповідача.

По територіальності місцезнаходження відповідача не відноситься до юрисдикції Коростенського міськрайонного суду Житомирської області.

В позові відсутні дані щодо особи, в інтересах якої накладався арешт на майно, що згідно ч. 6 ст. 175 ЦПК України, є необхідним для правильного вирішення спору, а також не зазначено яким судом було видано виконавчий документ з виконання якого прийнято рішення про арешт майна.

Крім того, у поданій заяві позивач не вказує, яке саме майно є обтяженим у зв`язку з прийняттям постанови про арешт майна, місце знаходження цього майна, а також не надано належних доказів щодо його місцезнаходження на території м.Коростеня або Коростенського району Житомирської області, що має значення для вирішення питання про підсудність даної справи Коростенському міськрайонному суду Житомирської області.

Докази про наявність обтяження на майно позивача також не подані.

Частиною 5 ст. 95 ЦПК України встановлено, що учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення, положення якої позивачем не дотримано.

Вказані обставини унеможливлюють у передбачений вимогами Цивільного процесуального кодексу України спосіб вирішити питання належної територіальної юрисдикції суду при розгляді даної справи.

Відповідно до ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.175, 177 ЦПК України, протягом 5 днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст.175-177, 185 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Житомирського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Житомирській області про зняття арешту залишити без руху.

Надати позивачеві 10-денний строк для усунення недоліків, який обчислюється з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі усунення у вказаний строк недоліків, позовна заява буде вважатись поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві з доданими до неї документами не пізніше 5-ти днів з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя: