КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
===================================================================
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 листопада 2019 року колегія суддів судової палати у цивільних справах Київського апеляційного суду у складі:

судді-доповідача Голуб С.А.,

суддів: Ігнатченко Н.В., Таргоній Д.О.,

розглянувши у в порядку спрощеного провадження без повідомлення учасників справи в приміщенні Київського апеляційного суду в м. Києві апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - ОСОБА_3 на ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 15 серпня 2019 року про повернення заяви про перегляд заочного рішення у справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про визнання права власності на спадкове майно та визнання недійсним договору дарування нерухомого майна,

ВСТАНОВИЛА:

У жовтні 2017 року позивач звернулася до Шевченківського районного м. Києва суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , у якому просила суд визнати недійсним договір дарування квартири АДРЕСА_1 , укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ; визнати за ОСОБА_4 право власності на спадкове майно, а саме на 1/4 частину квартири АДРЕСА_1 .

Заочним рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 27 червня 2019 року позов задоволено та визнано недійсним укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 договір дарування від 19 грудня 2014 року - квартири АДРЕСА_1 , що посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Доценко І.П.; визнано за ОСОБА_4 право власності на ј частину квартири АДРЕСА_1 , загальною площею - 128,8 кв.м., житловою - 61,1 кв.м. в порядку спадкування за законом після смерті її матері - ОСОБА_5 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , а також стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_4 кошти судового збору в розмірі 8000 грн.

У серпні 2019 року на адресу Шевченківського районного суду м. Києва надійшла заява адвоката Ясинецького Олега Анатолійовича, який діє від імені відповідачів у справі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , про перегляд вищевказаного заочного рішення у справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про визнання права власності на спадкове майно та визнання недійсним договору дарування нерухомого майна.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 15 серпня 2019 року заяву адвоката Ясинецького О.А., який діє від імені відповідачів у справі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , про перегляд заочного рішення повернуто заявнику.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду, представник ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - ОСОБА_3 подав апеляційну скаргу, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права.

В доводах апеляційної скарги зазначає, що судом першої інстанції було безпідставно повернуто заяву про перегляд заочного рішення, яка була подана адвокатом Ясинецьким О.А., який діє від імені відповідачів у справі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , оскільки повноваження адвоката на представництво інтересів відповідачів містяться в матеріалах справи. Окрім того, скаржник зазначає, що адвокат Ясинецький О.А. приймав участь у судових засіданнях на підставі ордерів, які містяться в матеріалах справи та відповідно був допущений до участі у судових засіданнях як представник відповідачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Посилання суду першої інстанції на постанову Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2019 року у справі №9901/847/18 не стосується правил цивільного судочинства, окрім того у вказаній постанові зазначено про те, що особу взагалі не було допущено до участі у справі.

На підставі викладеного в апеляційній скарзі, представник ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - ОСОБА_3 просить суд апеляційної інстанції скасувати ухвалу суду першої інстанції від 15 серпня 2019 року та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

В порядку визначеному ст. 360 ЦПК України, відзив на апеляційну скаргу у письмовій формі на адресу суду апеляційної інстанції не надходив. Відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Згідно зі ст. 369 ЦПК України, апеляційна скарга на ухвалу про повернення заяви розглядається судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Вивчивши матеріали справи, доводи викладені в апеляційній скарзі, колегія суддів доходить висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з урахуванням наступних підстав.

Повертаючи заяву представника ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - адвоката Ясинецького О.А. про перегляд заочного рішення ухваленого у даній справі, суд першої інстанції виходив з того, що до заяви не додано документів, які б підтверджували повноваження ОСОБА_3 на підписання та звернення до суду з такою заявою.

Однак, повно та всебічно дослідивши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів не погоджується з вказаними доводами суду першої інстанції виходячи з такого.

Так, відповідно до ст. 285 ЦПК України, заява про перегляд заочного рішення повинна бути подана у письмовій формі. У заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено: 1) найменування суду, який ухвалив заочне рішення; 2) ім`я (найменування) відповідача або його представника, які подають заяву, їх місце проживання чи місцезнаходження, номер засобів зв`язку; 3) обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання та (або) неповідомлення їх суду, а також причин неподання відзиву, і докази про це; 4) посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача; 5) клопотання про перегляд заочного рішення; 6) перелік доданих до заяви матеріалів.

Заява про перегляд заочного рішення підписується особою, яка її подає.

До заяви про перегляд заочного рішення, поданої представником відповідача, додається довіреність або інший документ, який підтверджує його повноваження.

До неналежно оформленої заяви про перегляд заочного рішення застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

У відповідності до положень ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Відповідно до ст. 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Згідно зі ст. 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Статтею 62 ЦПК України визначено, що повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Відповідно до ст. 1312 Конституції України для надання професійної правничої допомоги в Україні діє адвокатура. Незалежність адвокатури гарантується. Засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначаються законом.

Виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення.

Законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Як вбачається з матеріалів справи, адвокат Ясинецький О.А. неодноразово брав участь у справі як представник відповідачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , на підтвердження своїх повноважень надавав суду першої інстанції Ордер серії КВ №415802 від 19 листопада 2018 року на надання правової допомоги ОСОБА_2 на підставі договору про надання правової допомоги, яким не встановлено обмежень щодо повноважень, у органах поліції, прокуратури, суду, СБУ, ДФС, ВДВС, інших державних та приватних підприємствах, установах, організаціях (а.с.90) та Ордер серії КВ №415804 від 22 листопада 2018 року на надання правової допомоги ОСОБА_2 на підставі договору про надання правової допомоги, яким не встановлено обмежень щодо повноважень, у органах поліції, прокуратури, суду, СБУ, ДФС, ВДВС, інших державних та приватних підприємствах, установах, організаціях (а.с. 108).

Також адвокат Ясинецький О.А., як представник відповідачів, був допущений до участі в судовому засіданні від 05 березня 2019 року (а.с. 125 а) та якому також було надано матеріали даної цивільної справи для ознайомлення, про що свідчить розписка, яка міститься в матеріалах цієї справи (а.с. 164).

Необхідно також наголосити на тому, що аналіз пункту 1 частини четвертої статті 185 ЦПК України, якою керувався суд першої інстанції при ухваленні оскаржуваного судового рішення, дає підстави для висновку, що заява повертається в таких випадках:

- заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності;

- заяву не підписано;

- заяву підписано особою, яка не має права її підписувати;

- заяву підписано особою, посадове становище якої не вказано.

Тобто, така процесуальна підстава для повернення заяви про перегляд заочного рішення суду як непідтвердження повноважень щодо підписання та звернення з даною заявою, на яку послався суд першої інстанції, вказаною законодавчою нормою не передбачена.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постановах від 04 липня 2018 року у справі № 527/363/18, від 07 травня 2019 року у справі 537/498/18, від 06 листопада 2019 року у справі 500/1306/19.

Крім того, суд апеляційної інстанції наголошує, що повернення заяв (скарг) за наявності процесуальної можливості пересвідчитись у наявності в особи повноважень на представництво під час розгляду справи (скарги) у суді першої інстанції ставить під загрозу дотримання завдань цивільного судочинства, закріплених у частині першій статті 2 ЦПК України щодо справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави, а також дотримання учасниками справи строків звернення до суду з відповідними заявами.

Таким чином, суд першої інстанції дійшов передчасного висновку про повернення заяви про перегляд заочного рішення у даній справі заявнику, не врахувавши при цьому наявність в матеріалах справи доказів на підтвердження повноважень адвоката Ясинецького О.А., який діє від імені та в інтересах ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , та ту обставину, що адвокат Ясинецький О.А. вже був допущений до участі у справі як представник відповідачів. Окрім того, суд першої інстанції не був позбавлений можливості перевірити наявність повноважень адвоката Ясинецького О.А. безпосередньо під час судового розгляду відповідної заяви.

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявним в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

У відповідності до вимог ст. 379 ЦПК України, підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими невідповідність висновків суду обставинам справи; порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Враховуючи наведене та доводи апеляційної скарги, колегія суддів доходить висновку про наявність обґрунтованих правових підстав для скасування оскаржуваної ухвали суду про повернення заяви про перегляд заочного рішення у справі з підстав, що зазначені в апеляційній скарзі, та направлення справи на продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 367, 369, 379 України, колегія суддів

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - ОСОБА_3 задовольнити.

Ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 15 серпня 2019 року про повернення заяви про перегляд заочного рішення у справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про визнання права власності на спадкове майно та визнання недійсним договору дарування нерухомого майна скасувати та направити справу для продовження розгляду до Шевченківського районного суду м. Києва.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня її проголошення в порядку та з підстав, що визначені ст. 389 ЦПК України.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 18 листопада 2019 року.

Суддя-доповідач

Судді: