Постанова

Іменем України

06 листопада 2019 року

м. Київ

справа № 680/1091/15-ц

провадження № 61-32029св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Кузнєцова В. О. (суддя-доповідач),

суддів: Жданової В. С., Ігнатенка В. М., Карпенко С. О., Стрільчука В. А.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідачі: Відділ державної виконавчої служби Новоушицького районного управління юстиції Хмельницької області, Державне підприємство «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України, ОСОБА_2 ,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Апеляційного суду Хмельницької області від 12 жовтня 2017 року у складі колегії суддів: Спірідонової Т. В., Купельського А. В, Янчук Т. В.

ВСТАНОВИВ:

Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У жовтні 2015 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Відділу державної виконавчої служби Новоушицького районного управління юстиції Хмельницької області (далі - ВДВС Новоушицького РУЮ Хмельницької області), Державного підприємства (далі - ДП) «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України, ОСОБА_2 про визнання недійсними прилюдних торгів.

Позов мотивовано тим, що 26 серпня 2015 року відбулися прилюдні торги з реалізації належного їй на праві власності домоволодіння, розташованого по АДРЕСА_1 . на виконанні ВДВС Оболонського РУЮ у м. Києві.

Позивач вважає, що прилюдні торги відбулися з порушенням Закону України «Про виконавче провадження», Тимчасового положення про порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 27 жовтня 1999 року № 68/5, оскільки її не було повідомлено про дату проведення торгів, вона не була присутня при описі та арешті майна, технічні характеристики, які були взяті при реалізації будинку не відповідають фактичним, звіт про оцінку майна втратив свою чинність, оскільки закінчився строк його дії.

Ураховуючи викладене та змінені в порядку статті 31 ЦПК України 2004 року позовні вимоги, позивач просила визнати недійсним договір купівлі-продажу будинку АДРЕСА_1 , який оформлений свідоцтвом про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів № 1319, що видане 30 вересня 2015 року приватним нотаріусом Кохан О. В. та скасувати його державну реєстрацію.

Справа розглядалася судами неодноразово.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Новоушицького районного суду Хмельницької області від 26 липня 2017 року в складі головуючого-судді Яцини О. І. в задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що відсутні підстави для визнання недійсним свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів від 30 вересня 2015 року, оскільки за результатами проведення прилюдних торгів необхідно визнавати саме акт оформлення прилюдних торгів, а в подальшому скасовувати видане на його підставі свідоцтво, однак позивачем вимоги щодо визнання недійсним акта державного виконавця від 17 вересня 2015 року про реалізацію арештованого майна не заявлено.

Короткий зміст рішення суду апеляційної інстанції

Рішенням Апеляційного суду Хмельницької області від 12 жовтня 2017 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково, рішення Новоушицького районного суду Хмельницької області від 26 липня 2017 року скасовано та ухвалено нове рішення про відмову в задоволенні позову.

Скасовуючи рішення місцевого суду та ухвалюючи нове рішення про відмову в задоволенні позову, апеляційний суд виходив із того, що дійсно прилюдні торги проведені з порушенням установлених законодавством правил про порядок реалізації майна на прилюдних торгах, оскільки позивача не було повідомлено про час, місце проведення прилюдних торгів, стартову ціну реалізації майна, а також прилюдні торги з реалізації майна були проведені за ціною, визначеною звітом про оцінку майна, який втратив чинність, однак позивачем не надано належних та допустимих доказів на порушення її прав та законних інтересів та на підтвердження того, що порушення при проведенні прилюдних торгів могли вплинути на результат торгів, а також, що збільшилась вартість належного їй нерухомого майна станом на момент проведення прилюдних торгів.

Короткий зміст вимог касаційної скарги та узагальнення її доводів

У касаційній скарзі, поданій у листопаді 2017 року до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, ОСОБА_1 , посилаючись на неправильне застосування апеляційним судом норм матеріального права і порушення норм процесуального права, просить його скасувати та ухвалити нове рішення про задоволення позову.

Касаційна скарга мотивована тим, що апеляційний суд не врахував висновки та мотиви ухвали Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 08 лютого 2017 року, які відповідно до частини четвертої статті 338 ЦПК України 2004 року, є обов`язковими для суду першої чи апеляційної інстанції при новому розгляді справи.

Ухвалою судді Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 10 листопада 2017 року відкрито касаційне провадження у вказаній справі.

Статтею 388 ЦПК України, в редакції Закону України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів», що набув чинності 15 грудня 2017 року (далі - ЦПК України), визначено, що судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.

Відповідно до підпункту 4 пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України, у редакції Закону України від 3 жовтня 2017 року № 2147-VIII «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів», касаційні скарги (подання) на судові рішення у цивільних справах, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, передаються до Касаційного цивільного суду та розглядаються спочатку за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

31 травня 2018 року справу № 680/1091/15-ц за позовом ОСОБА_1 до ВДВС Новоушицького РУЮ Хмельницької області, ДП «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України, ОСОБА_2 про визнання недійсними прилюдних торгів передано до Верховного Суду.

Ухвалою Верховного Суду від 23 жовтня 2019 року вищевказану справу призначено до судового розгляду.

Станом на час розгляду справи Верховним Судом відзив/заперечення на касаційну скаргу не надходили.

Мотивувальна частина

Позиція Верховного Суду

Частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Статтею 400 ЦПК України визначено, що під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції.

Суд не обмежений доводами та вимогами касаційної скарги, якщо під час розгляду справи буде виявлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Згідно з положеннями частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим (частина перша статті 263 ЦПК України).

Вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи касаційної скарги, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що касаційна скарга підлягає залишенню без задоволення з огляду на наступне.

Фактичні обставини справи, встановлені судами

Суди встановили, що на виконанні у відділі ДВС Новоушицького районного управління юстиції перебував виконавчий лист №680/19/14-ц, виданий 22січня 2014 року про стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 48 620 грн.

Відповідно до висновку про вартість майна від 22 грудня 2014 року, проведеного на підставі постанови державного виконавця від 04 грудня 2014 року, вартість домоволодіня по АДРЕСА_1 станом на 30 листопада 2014 року становить 134 510грн.

20 березня 2015 року відділ ДВС Новоушицького районного управління юстиції на адресу Головного управління юстиції у Хмельницькій області надіслав заявку на реалізацію спірного домоволодіння, яке складається з житлового будинку з надвірними будівлями (веранда, підвал) загальною площею 89,3 кв. м, яке розташоване на земельній ділянці площею 0,1496га та належить на праві приватної власності ОСОБА_1

28 квітня 2015 року ДП «Інформаційний центр» повідомив відділ ДВС Новоушицького районного управління юстиції про те, що електронні торги по лоту № 58138 не відбулися, про що системою сформовано протокол від 27 квітня 2015 року.

30 квітня 2015 року відділ ДВС Новоушицького районного управління юстиції направив листи сторонам виконавчого провадження, який ОСОБА_1 було отримано 15 травня 2015 року про те, що 27 квітня 2015 року аукціон з приводу реалізації нерухомого майна не відбувся, переоцінка майна буде проводитися 06 травня 2015 року.

Згідно із актом проведення уцінки нереалізованого майна від 06 травня 2015 року, відділом ДВС Новоушицького районного управління юстиції було проведено уцінку майна на 20 % і визначено його вартість у розмірі 107 608 грн.

19 червня 2015 року ДП «Інформаційний центр» повідомив відділ ДВС Новоушицького районного управління юстиції про те, що електронні торги по лоту № 70189 не відбулися, про що системою сформовано протокол від 18 червня 2015 року.

16 липня 2015 року нереалізоване майно було уцінено на 50 % і його вартість визначена в розмірі 67 255грн, що підтверджується актом проведення уцінки нереалізованого майна.

Згідно із протоколом проведення електронних торгів від 26 серпня 2015 року № 111653 переможцем торгів було визнано ОСОБА_2 , який запропонував ціну 67 255грн.

11 вересня 2015 року державним виконавцем ДВС Новоушицького районного управління юстиції було складено акт про реалізацію нерухомого майна, а саме: домоволодіння по АДРЕСА_1 .

30 вересня 2015 року приватним нотаріусом Новоушицького районного нотаріального округу видано свідоцтво ОСОБА_2 на домоволодіння по АДРЕСА_1 .

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

Згідно із частиною другою статті 16, частиною першою статті 215 ЦК України одним зі способів захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням стороною (сторонами) вимог, установлених частинами першою - третьою, п`ятою, шостою статті 203 цього Кодексу, зокрема у зв`язку з невідповідністю змісту правочину цьому Кодексу та іншим актам цивільного законодавства.

Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином.

Наведене узгоджується з нормами частини четвертої статті 656 ЦК України, за якою до договору купівлі-продажу на біржах, конкурсах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

Таким чином, правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів, передбачених Тимчасовим положенням про порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 27 жовтня 1999 року № 68/5 (далі - Тимчасове положення).

Порядок реалізації арештованого майна передбачено Законом України «Про виконавче провадження», Інструкцією про проведення виконавчих дій, затвердженою наказом Міністерства юстиції України від 21 квітня 2005 року № 74/5, Тимчасовим положенням про порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 27 жовтня 1999 року за № 68/5 (далі Тимчасове положення).

Наказом Міністерства юстиції України № 656/5 від 16 квітня 2014 року з 06 серпня 2014 року у Хмельницькій та інших областях України проводився експеримент із запровадження реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів. Цим же наказом затверджений Тимчасовий порядок реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 16 квітня 2014 року за 3656/5 (далі Тимчасовий порядок) - згідно з яким реалізації підлягає арештоване майно - рухоме або нерухоме майно боржника (крім земельних ділянок та майна, зазначеного в частині восьмій статті 57 Закону України «Про виконавче провадження»), на яке звернено стягнення і яке підлягає примусовій реалізації.

Отже, до спірних правовідносин підлягають застосуванню, як Тимчасове положення, так і Тимчасовий порядок, оскільки на момент виникнення спірних правовідносин вони були діючими.

Пунктом 3.5. Тимчасового положення передбачено, що спеціалізована організація, яка проводить прилюдні торги, не пізніше ніж за 30 днів до дня проведення прилюдних торгів публікує в порядку, визначеному Положенням про Єдиний державний реєстр виконавчих проваджень, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 20 травня 2003 року № 43/5, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 21 травня 2003 року за №388/7709 (зі змінами), на відповідному веб-сайті та не менше ніж на трьох загальнодоступних веб-сайтах на вибір спеціалізованої організації інформацію про нерухоме майно, що реалізується. Відповідна інформація розміщується на загальнодоступних веб-сайтах на термін не менше, ніж до дати проведення прилюдних торгів. Одночасно ця інформація має бути розміщена не менше ніж у двох друкованих засобах масової інформації, які розповсюджуються за місцезнаходженням майна, що реалізується.

Пунктом 3.11 вказаного Положення передбачено, що спеціалізована організація письмово повідомляє державного виконавця, стягувача та боржника про дату, час, місце проведення прилюдних торгів, а також стартову ціну реалізації майна.

Відповідно до п.4 розділу 3 Тимчасового порядку інформаційне повідомлення про електронні торги розміщується на Веб-сайті Системою автоматично не пізніше ніж за один місяць до дати завершення електронних торгів.

Крім того, пунктом 3.2 Тимчасового положення передбачено, що спеціалізована організація проводить прилюдні торги за заявкою державного виконавця, в якій зазначається початкова вартість майна, що виставляється на торги, за експертною оцінкою, та інші відомості, передбачені Інструкцією.

Відповідно до частини п`ятої статті 58 Закону України «Про виконавче провадження» звіт про оцінку майна у виконавчому провадженні вважається чинним протягом шести місяців з дня його підписання суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання. Після закінчення цього строку оцінка майна проводиться повторно.

Частиною п`ятою статті 62 цього Закону, пунктом 7.1 Тимчасового положення, абзацом третім підпункту 5.12.2 Інструкції про проведення виконавчих дій, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 15 грудня 1999 року № 74/5 і зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 15 грудня 1999 року за № 865/4158, передбачено підстави й порядок призначення повторних прилюдних торгів, а також порядок уцінки нереалізованого майна. Так, у разі відсутності покупців або наявності тільки одного покупця та з інших, визначених Тимчасовим положенням, причин прилюдні торги вважаються такими, що не відбулися. У такому разі призначаються повторні прилюдні торги, на яких стартова ціна лота може бути зменшена, але не більше ніж на 30 відсотків. Уцінка майна проводиться державним виконавцем у десятиденний строк з дня визнання прилюдних торгів такими, що не відбулися, після чого реалізація майна за вказаною ціною повинна бути проведена впродовж місяця з дня проведення уцінки.

За правилами проведення прилюдних торгів, передбачених Тимчасовим положенням, спеціалізована організація проводить прилюдні торги за заявкою державного виконавця, в якій зазначається початкова вартість майна, що виставляється на торги за експертною оцінкою, та інші відомості. Визначення стартової ціни лота здійснюється на підставі початкової вартості майна за результатами проведеної оцінки майна незалежним суб`єктом оціночної діяльності.

Тобто на момент проведення прилюдних торгів, у тому числі повторних прилюдних торгів, для визначення вартості об`єкта оцінки звіт про оцінку майна повинен бути дійсним.

Суд апеляційної інстанції правильно встановив, що прилюдні торги з реалізації домоволодіння по АДРЕСА_1 проведені з порушенням установлених законодавством правил про порядок реалізації майна на прилюдних торгах, оскільки відповідачами не надано доказів того, що позивачу (боржнику) було направлено повідомлення про час, місце проведення прилюдних торгів, а також стартову ціну реалізації майна.

Крім того, прилюдні торги з реалізації вказаного майна були проведені за ціною, визначеною звітом про оцінку майна, який утратив чинність, так як прилюдні торги відбулись 26 серпня 2015 року, а звіт про оцінку майна був підписаний 22 грудня 2014 року та відповідно дійсний протягом шести місяців з дня його підписання, тобто до 22 червня 2015 року, що є порушенням правил про визначення стартової ціни реалізації майна.

Звертаючись до суду з указаним позовом, ОСОБА_1 посилалась на те, що проведення прилюдних торгів відбулося з порушенням норм Закону України «Про виконавче провадження» та Тимчасового положення оскільки її не було повідомлено про дату проведення торгів, вона не була присутня при описі та арешті майна, технічні характеристики, які були взяті при реалізації будинку не відповідають фактичним, звіт про оцінку майна втратив свою чинність, оскільки закінчився строк його дії.

У статті 15 ЦК Українипередбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

У постанові Верховного Суду України від 06 квітня 2016 року у справі № 3-242гс16 викладено правовий висновок, що при вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними судам необхідно встановити, чи мало місце порушення вимог Порядку та інших норм законодавства при проведенні електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів.

У постанові Верховного Суду України від 29 листопада 2017 року у справі № 668/5633/14-ц також викладено правовий висновок, що головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому, окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів, повинні бути й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними.

Отже, головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, які могли вплинути на результати торгів, а тому, окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів, повинні бути й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними.

Аналогічні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду України від 18 листопада 2015 року у справі № 6-1884цс15, від 25 листопада 2015 року у справі № 6-1749цс15, від 13 квітня 2016 року у справі № 6-2988цс15, від 29 червня 2016 року у справах № 6-370цс16 та № 6-547цс16, від 29 листопада 2017 року у справі № 6-231цс17.

З урахуванням викладеного, апеляційний суд правильно виходив із того, що позивачем не доведено порушення її прав і законних інтересів при проведенні електронних торгів, оскільки позивачем не надано належних та допустимих доказів на підтвердження того, що ці порушення могли вплинути на результат торгів, а також того, що збільшилась вартість майна, яке реалізовувалося на оспорюваних прилюдних торгах, з огляду на те, що торги були проведені більш ніж через 6 місяців з моменту підписання звіту про оцінку реалізованого майна.

Доводи касаційної скарги не спростовують правильність висновків апеляційного суду, яким у повному обсязі з`ясовані права та обов`язки сторін, обставини справи, доводи сторін перевірені та їм дана належна оцінка, а зводяться до неправильного тлумачення норм матеріального права та переоцінки доказів, що відповідно до приписів статті 400 ЦПК України виходить за межі повноважень суду касаційної інстанції.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Відповідно до статті 410 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що рішення ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права. Не може бути скасоване правильне по суті і законне рішення з одних лише формальних міркувань.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне залишити касаційну скаргу без задоволення, а оскаржуване рішення - без змін, оскільки доводи касаційної скарги висновків суду не спростовують.

Щодо розподілу судових витрат

Відповідно до підпункту «в» пункту 4 частини першої статті 416 ЦПК України суд касаційної інстанції повинен вирішити питання про розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді касаційної інстанції.

Оскільки у задоволенні касаційної скарги відмовлено, підстав для нового розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з розглядом справи у суді першої та апеляційної інстанції, а також розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді касаційної інстанції, немає.

Керуючись статтями 400, 410, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргуОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Апеляційного суду Хмельницької області від 12 жовтня 2017 року залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий В. О. Кузнєцов
Судді:В. С. Жданова
В. М. Ігнатенко
С. О. Карпенко
В. А. Стрільчук