ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 552/2774/19 Номер провадження 22-ц/814/2229/19Головуючий у 1-й інстанції Турченко Т.В. Доповідач ап. інст. Карпушин Г. Л.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 листопада 2019 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: головуючого (судді-доповідача): Карпушина Г.Л., суддів: Бутенко С.Б., Одринської Т.В., при секретарі судового засідання: Ряднині І.В., -

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на рішення Київського районного суду м. Полтави від 20 червня 2019 року (ухвалене суддею Турченко Т.В., відомості щодо дати складення повного тексту судового рішення відсутні) у справі за позовом ОСОБА_1 до Київського відділу державної виконавчої служби міста Полтава Головного територіального управління юстиції у Полтавській області, Державного підприємства «СЕТАМ», ОСОБА_3 про визнання недійсними електронних торгів, скасування протоколу електронних торгів, акту реалізації предмета іпотеки та свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, державної реєстрації,-

В С Т А Н О В И В :

У травні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з вищезазначеним позовом. В обґрунтування позовних вимог зазначив, що він на підставі договору дарування був власником квартири АДРЕСА_1 . 04.04.2013 року він уклав кредитний договір з Кредитною спілкою «Полтава і Полтавці». З метою забезпечення виконання умов кредитного договору, уклав з Кредитною спілкою «Полтава і Полтавці» договір іпотеки б/н, відповідно до умов якого він, як іпотекодавець, забезпечував вимоги іпотекодержателя, що виникають із укладеного між ними кредитного договору №22 від 04.04.2013 року та додаткових угод, що виникатимуть у майбутньому. Рішенням Апеляційного суду Полтавської області від 29.09.2016 року у справі №552/2428/14-ц стягнуто з ОСОБА_1 на користь Кредитної спілки «Полтава і Полтавці» заборгованість за кредитним договором №22 від 04.04.2013 року у розмірі 84 240 гривень та судові витрати в сумі 515 грн. 20 коп. На виконання вказаного рішення, 15.06.2017 року Київським відділом державної виконавчої служби міста Полтави Головного територіального управління юстиції у Полтавській області через Державне підприємство «Сетам» здійснено реалізацію квартири з електронних торгів, про що розміщено оголошення про проведення електронних торгів предмета іпотеки з його початковою ціною 175 200 гривень. 15.06.2017 року Державним підприємством «Сетам» проведено електронні торги, на які виставлено однокімнатну квартиру загальною площею 30,4 кв.м, житловою площею 17,2 кв.м, що знаходиться за адресою АДРЕСА_2 за ціною 175 200 грн. Переможцем торгів визнано ОСОБА_3 .

Підставою для проведення прилюдних торгів стало зведене виконавче провадження про стягнення з нього на користь Кредитної спілки «Полтава і полтавці» загального боргу у розмірі 84 755 грн. 20 коп. Зазначав, що проведення електронних торгів пройшло з порушенням вимог чинного законодавства, що початкова ціна визначена для продажу квартири, вочевидь, не відповідала дійсній її вартості. На підтвердження даної обставини надав суду Звіт про незалежну оцінку майна станом на 25.04.2017 року, яка складає 344 310 грн. 40 коп. Квартира АДРЕСА_1 виставлена на торги державним виконавцем 05.05.2017 року за ціною 219 000 грн. (лот №209803) вказані торги не відбулися. Вказував, що відповідно до ч.5 ст.61 Закону України «Про виконавче провадження» не реалізоване на електронних торгах нерухоме майно виставляється на повторні електронні торги за ціною, що становить 85%, а рухоме майно - 75% його вартості, визначеної в порядку, встановленому статтею 57 цього Закону. Згідно Розділу («Повторні електронні торги») Порядку реалізації арештованого майна (наказ Міністерства юстиції України №2831/5 від 29.09.2016 року) не реалізоване на електронних торгах нерухоме майно виставляється організатором на повторні електронні торги за ціною, що становить 85%, а рухоме майно 75% його вартості, визначеної в порядку, встановленому статтею 57 Закону України «Про виконавче провадження». Однак, в порушення вказаних норм Закону та Порядку реалізації майна, нерухоме майно (квартира) виставлене та продане за початковою вартістю 175 200 грн., що становить 80% від вартості визначеної в порядку, встановленому статтею 57 Закону України «Про виконавче провадження». Водночас, не можна стверджувати якщо виконавець керувався при цьому частиною 2 статтею 49 Закону України «Про іпотеку», яка дозволяє встановлювати початкову ціну продажу предмета іпотеки на інших прилюдних торгах за умови проведення повторних торгів протягом одного місяця з дня проведення перших торгів. Перші торги були проведені 05 травня 2017 року, повторні торги проведені 15 червня 2017 року, тобто з порушенням частини 2 статті 49 Закону України «Про іпотеку». 20 червня 2017 року Вищим Спеціалізованим Судом України з розгляду цивільних та кримінальних справ зупинено виконання рішення Апеляційного суду Полтавської області від 29.09.2016 року у справі №552/2428/14-ц, на виконання якого здійснювалася реалізація квартири. Незважаючи на зупинення виконання рішення, 03.07.2017 року державним виконавцем Київського відділу державної виконавчої служби міста Полтави Головного територіального управління юстиції у Полтавській області Гречківською Ю.В., було складено Акт про реалізацію предмета іпотеки, затверджений начальником Київського відділу державної виконавчої служби міста Полтави Головного територіального управління юстиції у Полтавській області Міщаніном О.В. Із вказаного Акту від 03.07.2017 року вбачається, що реалізація предмета іпотеки здійснена при примусовому виконанні зведеного виконавчого провадження №52719757 про стягнення 15 327 грн. 23 коп. на користь Кредитної спілки «Полтава і полтавці» заборгованості за кредитом та 182 грн. судових витрат згідно виконавчого листа №552/2428/14-ц від 29.10.2015 року. Рішення про стягнення вказаних сум скасовані на момент реалізації та складання Акту ухвалою Вищого Спеціалізованого Суду України від 23.03.2016 року у справі №552/2428/14-ц, що свідчить про незаконність дій по стягнення вказаної суми, а відповідно і Акту. 84 240 грн. на користь Кредитної спілки «Полтава і полтавці» заборгованості за кредитним договором та 515 грн. 20 коп. судових витрат. Рішення про стягнення вказаних сум змінено постановою Апеляційного суду Полтавської області від 25.02.2019 року у справі №552/2428/14-ц, якою встановлено, що з огляду на особливий період у відповідності до Закону з ОСОБА_1 мало бути стягнуто не 84 200 грн., а 36 800 грн., 243 грн. 60 коп. на користь Полтаватеплоенерго судові витрати за виконавчим листом №552/2180/15-ц від 06.10.2016 року. Відповідно до пункту 4 розділу 10 Порядку реалізації арештованого майна Акт складається державним виконавцем та затверджується начальником відділу протягом п`яти робочих днів після повного розрахунку переможця за придбане майно. Переможець торгів ОСОБА_3 , платіжним дорученням №2667 від 16.06.2017 року перерахував грошові кошти в сумі 166 400 грн. на рахунок Київського відділу державної виконавчої служби міста Полтави Головного територіального управління юстиції у Полтавській області, тобто здійснив повний розрахунок. Всупереч вказаній нормі, Акт складено та затверджено на 10 робочий день, тобто вчинено з порушенням положень Порядку реалізації арештованого майна. Вважає, що Акт про реалізацію предмета іпотеки від 03.07.2017 року складено з порушенням норм Закону та Порядку реалізації арештованого майна, фіксує стягнення виконавчою службою вже скасованої заборгованості, та постановлений з порушенням процедури, а відтак підлягає визнанню недійсним та скасуванню. Квартира АДРЕСА_1 , що всупереч закону реалізована з прилюдних торгів, є його єдиним житлом. Також з ним проживає його тітка ОСОБА_4 , якій виповнилося 71 рік. Ні він, ОСОБА_1 , ні його тітка, ОСОБА_4 , не мають іншого житла. Це єдине їх житло, що підтверджується інформаційною довідкою з реєстру нерухомого майна. Фактично, його, учасника АТО, учасника бойових дій, в порушення закону, позбавлено єдиного житла, при цьому виконавець не вжив заходів для стягнення заборгованості із заробітної плати чи інших виплат. Крім того, ч.7 ст.48 Закону України «Про виконавче провадження» заборонено стягнення на єдине житло боржника, у разі заборгованості менше 64 000 грн. У боржника була наявна заробітна плата та рухоме майно, на яке можна було звернути стягнення. Просив суд поновити строк на оскарження результатів торгів. Визнати недійсними електронні торги (реєстраційний номер лота 216135), що відбулися 15.06.2017 року з продажу однокімнатної квартири загальною площею 30,4 кв.м, житловою площею 17,2 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 . Скасувати протокол проведення електронних торгів №263213 від 15.06.2017 року, складеного за результатами електронних торгів з продажу однокімнатної квартири загальною площею 30,4 кв.м, житловою площею 17,2 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 . Скасувати Акт про реалізацію предмета іпотеки від 03 липня 2017 року, затверджений начальником Київського відділу державної виконавчої служби міста Полтави Головного територіального управління юстиції у Полтавській області Міщаніном О.В. 03.07.2017 року та підписаний державним виконавцем Київського відділу державної виконавчої служби міста Полтави Головного територіального управління юстиції у Полтавській області Гречківською Ю.В., при примусовому виконанні зведеного виконавчого провадження №52719757. Скасувати Свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів від 11.07.2017 року, серія та номер 515, посвідчений приватним нотаріусом Дробітько Вікторією Вікторівною, Полтавський міський нотаріальний округ, Полтавська область, на підставі Акту про реалізацію предмета іпотеки, затверджений начальником Київського відділу державної виконавчої служби міста Полтави Головного територіального управління юстиції у Полтавській області Міщаніном О.В. 03.07.2017 року, яке складається з квартири АДРЕСА_1 , що має загальну площу 30,4 кв.м, житлову площу 17,2 кв.м. Скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 36085645 від 11.07.2017 року, приватний нотаріус Дробітько Вікторія Вікторівна, Полтавський міський нотаріальний округ, Полтавська область про реєстрацію права власності за ОСОБА_3, номер запису 21331673 від 11.07.2017 року, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 0.

Рішенням Київського районного суду м. Полтави від 20 червня 2019 року в задоволенні позову ОСОБА_1 до Київського відділу державної виконавчої служби міста Полтава Головного територіального управління юстиції у Полтавській області, Державного підприємства «СЕТАМ», ОСОБА_3 про визнання недійсними електронних торгів, скасування протоколу електронних торгів, акту реалізації предмета іпотеки та свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, державної реєстрації - відмовлено за безпідставністю.

З даним рішенням суду не погодився ОСОБА_1 та подав на нього апеляційну скаргу, в якій прохає скасувати рішення Київського районного суду м. Полтави від 20 червня 2019 року та ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити в повному обсязі. Апелянт вважає, що рішення суду першої інстанції є незаконним, необгрунтованим, а також таким, що прийняте з порушенням норм матеріального та процесуального права. Посилається на те, що судом неповно з`ясовано обставини, що мають значення для вирішення даної справи.

Зокрема вказує, що виконавцем, в порушення ст. 50 ЗУ «Про виконавче провадження» не здійснювалося звернення на інше належне боржнику майно, зокрема заробітну плату, рухоме майно, тощо, а відразу звернено стягнення на єдине житло боржника. Продаж єдиного житла боржника з торгів, при сумі стягнення менше 20 розмірів мінімальної плати, є грубим порушенням ч.7 ст.48 ЗУ «Про виконавче провадження» та прав позивача. Тому вважає, що відповідачами внаслідок порушення норм закону допущено порушення права позивача на житло (єдине житло), безпідставне всупереч закону відчуження єдиного жила, порушення майнових прав в частині визначення ціни продажу його майна та тієї суми коштів, що могла б бути отримана (в тому числі ним) внаслідок реалізації його майна, прав власника майна на належне проведення торгів у відповідності до норм Закону України «Про виконавче провадження» та Закону України «Про іпотеку» положень Порядку, що в свою чергу безперечно вплинуло на ціну майна, встановлення стартової ціни продажу, крок аукціону та інші обставини проведення електронних торгів.

Від Кредитної спілки «Полтава і полтавці», Київського ВДВС міста Полтава ГТУЮ у Полтавській області, ДП «СЕТАМ» надійшли відзиви на апеляційну скаргу, в яких останні спростовуючи доводи апеляційної скарги прохали залишити рішення Київського районного суду м. Полтави від 20 червня 2019 року без змін, а апеляційну скаргу ОСОБА_1 без задоволення.

Судове засідання в суді апеляційної інстанції проводилося в порядку спрощеного позовного провадження з викликом учасників справи. На момент розгляду справи були присутні представник апелянта, представник відповідача Київського ВДВС міста Полтава ГТУЮ у Полтавській області та ОСОБА_3 , інші особи будучи належним чином та завчасно повідомленими про час та місце слухання справи в судове засідання не з`явилися.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення осіб, що з`явилися, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів, приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає до часткового задоволення виходячи з наступних підстав.

У відповідності з ч.1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

У відповідності до положень ст. 367 ЦПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Враховуючи, що ОСОБА_1 оскаржує рішення суду першої інстанції лише в частині відмови у задоволенні позовних вимог, та беручи до уваги те, що сторони погодилися з рішенням місцевого суду в частині поновленого ОСОБА_1 строку для оскарження результатів торгів, оскільки ними судове рішення в цій частині не оскаржувалося, а тому рішення Октябрського районного суду м. Полтави від 23 лютого 2018 року перевіряється лише в межах доводів апеляційної скарги позивача у відповідності до ч. 1 ст. 367 ЦПК України та роз`яснень які містяться у п.п.14-15 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 12 від 24 жовтня 2008 року «Про судову практику розгляду цивільних справ в апеляційному порядку».

Відповідно до п.2 ч.1 ст. 374 ЦПК України, суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.

Згідно ч.1 ст. 376 ЦПК України, підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, що 12 вересня 2002 року ОСОБА_4 подарувала, а ОСОБА_1 прийняв у дар квартиру АДРЕСА_1 (а.с.15-16).

Відповідно до Витягу з Державного реєстру прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 04.04.2013 року право власності на квартиру АДРЕСА_1 було зареєстровано за ОСОБА_1 (а.с.18-19).

04 квітня 2013 року між Кредитною спілкою «Полтава і полтавці» та ОСОБА_1 було укладено кредитний договір №22, за яким кредитодавець зобов`язувався відкрити кредитну лінію позичальникові у сумі 25 000 грн. та на умовах, встановлених цим Кредитним договором, а позичальник зобов`язувався повернути основну суму кредиту та сплатити проценти за користування кредитом у розмірі 0,16 відсотків щоденно на залишок основної суми кредиту, що складає 60% річних. Строк користування кредитом встановлюється протягом 24 місяців з 04 квітня 2013 року по 04 квітня 2015 року (а.с.20-21).

У забезпечення зобов`язання за кредитним договором ОСОБА_1 передав в іпотеку Кредитній спілці «Полтава і полтавці» однокімнатну квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 30,4 кв.м, житловою площею 17,2 кв.м (а.с.22-24).

Судом встановлено, що ОСОБА_1 порушив умови кредитного договору, у зв`язку з чим в нього виникла заборгованість, яка станом на 17.04.2014 року складала 51 520 грн.

Кредитна спілка «Полтава і полтавці» звернулась в суд з позовом до відповідача ОСОБА_1 , УДМС України в Полтавській області про стягнення заборгованості за кредитним договором та звернення стягнення на предмет іпотеки. В процесі розгляду справи ОСОБА_1 звернувся в суд з зустрічним позовом до відповідача Кредитної спілки «Полтава і полтавці» про захист прав споживача.

Рішенням Київського районного суду м. Полтави від 17.06.2015 року в задоволенні позову Кредитної спілки «Полтава і полтавці» до ОСОБА_1 , УДМС України в Полтавській області про звернення стягнення на предмет іпотеки відмовлено за безпідставністю. В задоволенні уточненої позовної заяви Кредитної спілки «Полтава і полтавці» до ОСОБА_1 , УДМС України в Полтавській області про стягнення заборгованості за кредитним договором відмовлено за безпідставністю. Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 про захист прав споживача задоволено. Визнано, що оспорений пункт 9.1 кредитного договору №22, укладеного 04 квітня 2013 року між Кредитною спілкою «Полтава і полтавці» та ОСОБА_1 є несправедливим. Визнано пункт 9.1 кредитного договору №22, укладеного 04 квітня 2013 року між Кредитною спілкою «Полтава і полтавці» та ОСОБА_1 недійсним з моменту укладення договору. Зобов`язано Кредитну спілку «Полтава і полтавці» перерахувати, починаючи з моменту укладання кредитного договору, заборгованість за відсотками відповідно до процентної ставки, встановленої пунктом 1.1 договору (0,16%) та графіку розрахунків за договором №22 від 04.04.2013 року. Зобов`язано Кредитну спілку «Полтава і полтавці» скасувати суму відсотків за кредитним договором №22 від 04.04.2013 року, нараховану ОСОБА_1 , починаючи з 25.04.2013 року з дня перебування ОСОБА_1 на військовій службі.

Не погодившись з даним рішенням суду першої інстанції, Кредитна спілка «Полтава і полтавці» оскаржила його в апеляційному порядку.

Рішенням Апеляційного суду Полтавської області від 29.09.2016 року рішення Київського районного суду м. Полтави від 17.06.2015 року скасовано. Ухвалено у справі рішення, яким уточнені позовні вимоги Кредитної спілки «Полтава і полтавці» задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Кредитної спілки «Полтава і полтавці» заборгованість за кредитним договором №22 від 04.04.2013 року у розмірі 84 240 грн. та судові витрати в сумі 515 грн. 20 коп. У задоволенні зустрічного позову ОСОБА_1 до Кредитної спілки «Полтава і полтавці» про захист прав споживача відмовлено (а.с.37-38).

На виконання рішення Апеляційного суду Полтавської області від 29.09.2016 року, Київським районним судом м. Полтави було видано виконавчі листи та направлені до Київського відділу державної виконавчої служби м. Полтави Головного територіального управління юстиції у Полтавській області.

Київським відділом державної виконавчої служби м. Полтави Головного територіального управління юстиції у Полтавській області було відкрито виконавче провадження з виконання рішення Апеляційного суду Полтавської області від 29.09.2016 року.

В ході проведення виконавчого провадження державним виконавцем Київського відділу державної виконавчої служби м. Полтави Головного територіального управління юстиції у Полтавській області Гречківською Ю.В. було описано та арештовано нерухоме майно ОСОБА_1 , яке належало йому на праві приватної власності, а саме квартиру, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 та винесено постанову про призначення суб`єкта оціночної діяльності для участі у зведеному виконавчому провадженні.

Оцінювачем надано державному виконавцю письмовий звіт проведення оцінки описаного та арештованого майна, належного ОСОБА_1 , відповідно до якого вартість квартири АДРЕСА_1 становить 219 000 грн.

03 квітня 2017 року за вихідним №5/10096 направлено пакет документів Полтавській філії Державного підприємства «СЕТАМ» для реалізації майна на електронних торгах.

Підставою для проведення торгів стало те, що на примусовому виконанні в Київському відділі державної виконавчої служби м. Полтави Головного територіального управління юстиції у Полтавській області знаходилося зведене виконавче провадження №52719757 про стягнення з ОСОБА_1 на користь Кредитної спілки «Полтава і полтавці» заборгованості у розмірі 84 755 грн. 20 коп.

18 травня 2017 року до Київського відділу державної виконавчої служби міста Полтави Головного територіального управління юстиції у Полтавській області з Державного підприємства «СЕТАМ» за вхідним №7462 надійшов протокол проведення електронних торгів №254123 від 05.05.2017 року, згідно якого перші торги не відбулися у зв`язку з відсутністю допущених учасників.

На виконання вищевказаного рішення суду, 15.06.2017 року Київським районним відділом державної виконавчої служби м. Полтави Головного територіального управління юстиції у Полтавській області через Державне підприємство «Сетам» здійснено реалізацію квартири з електронних торгів, про що розміщено оголошення про проведення електронних торгів предмета іпотеки з його початковою ціною 175 200 гривень.

З протоколу №263213 проведення електронних торгів вбачається, що 15.06.2017 року Державним підприємством «Сетам» проведено електронні торги, на які виставлено однокімнатну квартиру ОСОБА_1 , загальною площею 30,4 кв.м, житловою площею 17,2 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 за ціною 175 200 гривень. Переможцем торгів визнано ОСОБА_3 (РНОКПП: НОМЕР_1 , документ паспорт серія НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_3 , телефон НОМЕР_3 ), яким перераховано на депозитний рахунок Київського ВДВС м. Полтави ГТУЮ у Полтавській області внесено суму в розмірі 166 440 грн. згідно платіжного доручення №2667 від 16.06.2017 року, а також відповідно до платіжного доручення №1599 від 14.06.2017 року сплачено гарантійний внесок в розмірі 8 760 грн. за участь у торгах.

Після уцінки арештованого майна на адресу Київського відділу державної виконавчої служби міста Полтави Головного територіального управління юстиції у Полтавській області 29.06.2017 року за вхідним №10564 від організатора Державного підприємства «СЕТАМ» на виконання частини 1 статті 47 Закону України «Про іпотеку» та пункту 3 розділу 7 «Порядку реалізації арештованого майна» надійшов скріплений підписами Протокол №263213 проведення електронних торгів по лоту №216135 для подальшого складання акту про реалізацію предмета іпотеки.

11 липня 2017 року приватним нотаріусом Полтавського міського нотаріального округу на підставі вищевказаного Акта ОСОБА_3 видано свідоцтво про право власності на квартиру АДРЕСА_1 .

Крім того, в судовому засіданні встановлено і дану обставину не заперечували сторони по справі, що 27 червня 2017 року до Київського відділу державної виконавчої служби м. Полтави Головного територіального управління юстиції у Полтавській області надійшла позовна заява ОСОБА_1 про визнання прилюдних торгів недійсними, визнання недійсними та скасування протоколу проведення електронних торгів.

Рішенням Київського районного суду м. Полтави від 10.08.2017 року позов ОСОБА_1 задоволено в повному обсязі (в подальшому рішення суду було скасовано). Визнано недійсними електронні торги арештованого майна, а саме однокімнатної квартири за адресою: АДРЕСА_2 , що проведені 15.06.2017 ІНФОРМАЦІЯ_1 ДП «СЕТАМ». Визнано недійсним та скасовано протокол проведення електронних торгів №263213 від 15.06.2017 року. В рішенні Київського районного суду м. Полтави від 10.08.2017 року встановлено, що 20 червня 2017 року зупинено виконання судового рішення від 29.09.2016 року, але всупереч забороні кошти за придбане майно переможцем торгів внесені, а державним виконавцем вчинялися виконавчі дії, а саме складено акт про реалізацію предмета іпотеки, тому суд прийшов до висновку про задоволення позову в повному обсязі.

У січні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду апеляційної інстанції з заявою про перегляд рішення апеляційного суду Полтавської області від 29 вересня 2016 року за нововиявленими обставинами. Новою обставиною, викладеною ОСОБА_1 в даній позовній заяві є обставина, що не існувала на час розгляду даних справ і відповідно не була відома та не могла бути відома особам, що брали участь у справі та суду на момент розгляду вказаних справ, а так само на момент виникнення та існування обставин, що досліджувалися судом, а саме ухвалення Полтавським апеляційним судом 25 лютого 2019 року судового рішення про зменшення розміру заборгованості за судовим рішенням, в рамках примусового виконання якого здійснено примусову реалізацію.

Постановою Полтавського апеляційного суду від 25.02.2019 року змінено рішення, що стало правовою підставою для виконання рішення, а саме зменшено заборгованість за кредитним договором від 04 квітня 2013 року, що утворилася станом на 08 квітня 2015 року, зменшивши її розмір з 84 240 грн. до 36 800 грн.

Відмовляючи ОСОБА_1 у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що проведення електронних торгів проведено з дотриманням «Порядку реалізації арештованого майна», затвердженого Міністерством юстиції України від 30.09.2016 року за №1301/29431 та вимог чинного законодавства України. Тому, у суду відсутні підстави для визнання недійсними електронних торгів, скасування протоколу електронних торгів, акту реалізації предмета іпотеки та свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, державної реєстрації.

Проте, повністю з висновком суду в частині відмови ОСОБА_1 у задоволенні позовних вимог колегія суддів не може погодитися, виходячи з наступних підстав.

Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України, частини першої статті 3 ЦПК України, 2004 року, кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до положень статті 61 Закону України «Про виконавче провадження», у редакції, яка була чинною на момент проведення державним виконавцем дій, що оскаржуються, реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною.

Реалізація за фіксованою ціною застосовується щодо майна, оціночна вартість якого не перевищує 50 мінімальних розмірів заробітної плати. Реалізація за фіксованою ціною не застосовується до нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден незалежно від вартості такого майна.

За правилами ч.1 ст. 41 Закону України «Про іпотеку» реалізація предмета іпотеки, на який звертається стягнення за рішенням суду або за виконавчим написом нотаріуса, проводиться, якщо інше не передбачено рішенням суду, шляхом продажу на прилюдних торгах, у тому числі у формі електронних торгів, у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України «Про виконавче провадження», з дотриманням вимог цього Закону.

Згідно із ч.5 ст. 45 цього Закону за результатами проведення прилюдних торгів і продажу предмета іпотеки складається протокол, який підписується уповноваженим представником організатора прилюдних торгів та покупцем предмета іпотеки. Продаж предмета іпотеки оформлюється протоколом, який є письмовим доказом укладення договору купівлі-продажу предмета іпотеки.

Статтею 48 Закону України «Про іпотеку» передбачено право іпотекодержателя, іпотекодавця, боржника та будь-якого учасника прилюдних торгів оскаржити результати цих торгів. Оскарження результатів проведення прилюдних торгів і продажу предмета іпотеки, передбачене цією статтею, є пред`явленням вимоги про визнання недійсним договору купівлі-продажу, укладеного на прилюдних торгах.

За таких умов оскарження результатів торгів відповідно до статті 48 Закону України «Про іпотеку» означає можливість оскаржити договір, укладений на прилюдних торгах, як з підстав невідповідності його вимогам ЦК України, зокрема статей 203, 215 ЦК України, так і з підстав, передбачених статтями 45-47 Закону України «Про іпотеку».

Згідно зі статтею 48 Закону України «Про іпотеку» іпотекодержатель, іпотекодавець, боржник та будь-який учасник прилюдних торгів вправі протягом трьох місяців з дня проведення торгів оскаржити їх результати в суді за місцезнаходженням нерухомого майна. У справах про визнання недійсними прилюдних торгів з реалізації нерухомого майна, що перебуває в іпотеці, підлягає застосуванню спеціальна позовна давність, передбачена статтею 48 Закону України «Про іпотеку».

Як зазначалося вище, суд першої інстанції поновив позивачу строки для оскарження прилюдних торгів, рішення суду в цій частині сторонами не оскаржувалося, а тому воно не є предметом перегляду при апеляційному розгляду справи.

Предметом позовних вимог є визнання електронних торгів недійсними.

Правова природа процедури реалізації майна на електронних торгах полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника електронних торгів, та складанні за результатами їх проведення акта про проведення електронних торгів, що передбачено пунктом 8 розділу X Порядку реалізації майна, та вказано, що акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно у випадках, визначених законодавством.

Тобто вказаний акт є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на прилюдних торгах, а отже, є договором.

З аналізу ч.1 ст. 650, ч.1 ст. 655 та ч.4 ст. 656 ЦК України можна зробити висновок, що процедура набуття майна на електронних торгах є різновидом договору купівлі-продажу.

Згідно із частиною першою ст. 655 ЦК України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

Право продажу товару, крім випадків примусового продажу та інших випадків, встановлених законом, належить власникові товару (частина перша статті 658 ЦК України).

Згідно із пунктом 4 розділу X Порядку реалізації арештованого майна після повного розрахунку переможця за придбане майно на підставі протоколу про проведення електронних торгів складається акт про проведення електронних торгів, який підписується (затверджується) державним або приватним виконавцем.

В акті про проведені електронні торги зазначається така інформація: ким, коли і де проводилися електронні торги; стисла характеристика реалізованого майна; прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - переможця електронних торгів, серія та номер документа, що посвідчує її особу, місце проживання (у разі якщо переможцем електронних торгів є юридична особа, зазначаються її найменування, місцезнаходження та код за ЄДРПОУ); сума, внесена переможцем електронних торгів за придбане майно; прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи (найменування юридичної особи) - боржника, її місце проживання (місцезнаходження); дані про правовстановлювальні документи, що підтверджують право власності боржника на майно (пункт 5 Розділу X Порядку реалізації арештованого майна).

Набуття майна за результатами електронних торгів є особливим видом договору купівлі-продажу, за яким власником відчужуваного майна є боржник, а продавцями, які мають право примусового продажу такого майна є державна виконавча служба та організатор електронних торгів. Покупцем відповідно є переможець електронних торгів.

Виходячи з наведеного сторонами договору купівлі-продажу, оформленого за результатами проведених електронних торгів, є продавці - державна виконавча служба та організатор електронних торгів, та покупець - переможець електронних торгів.

Правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статті 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів, передбачених Тимчасовим положенням.

Так, звертаючись до суду із позовом, підставою для визнання електронних (прилюдних) торгів недійсними позивач, зокрема, визначив порушення, допущені державним виконавцем при здійсненні підготовчих дій з проведення прилюдних торгів, а саме:в порушення ст. 50 ЗУ «Про виконавче провадження» державним виконавцем не здійснювалося звернення на інше належне боржнику майно, зокрема заробітну плату, рухоме майно, тощо, а відразу звернено стягнення на єдине житло боржника; в порушення ч.5 ст. 61 ЗУ «Про виконавче провадження» належна позивачу квартира реалізована на повторних електронних торгах за ціною, що становить менше 85%, а саме за 80% первісної вартості, за межами строку в один місяць передбаченого ч.2 ст. 49 ЗУ «Про іпотеку»; в порушення п.5 сч.1 ст. 39 ЗУ «Про виконавче провадження» незважаючи на скасування судового рішення, виконавець продовжував стягувати 15327,23 грн. та 182 грн. на користь Кредитної спілки «Полтава і Полтавці» в рамках зведеного виконавчого провадження за яким здійснено реалізацію позивача квартири; в порушення ч.7 ст. 48 ЗУ «Про виконавче провадження» виконавцем реалізовано з торгів єдине житло позивача, при тому, що сума, яка підлягає стягненню менше 20 мінімальних заробітних плат.

У правових висновках Верховного Суду України, викладених зокрема у постановах № 6-1981цс16 від 12 жовтня 2016 року, № 6-1884цс15 від 18 листопада 2015 року, № 6-1749цс15 від 25 листопада 2015 року, роз`яснено, що підставою для задоволення позову про визнання прилюдних торгів недійсними є наявність не лише порушення норм закону під час проведення прилюдних торгів, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює.

Колегія суддів, погоджується з висновками суду першої інстанції щодо необґрунтованості доводів позивача щодо порушення відповідачами норм закону, якими врегульовано порядок та умови проведення прилюдних торгів, в той же час на думку колегії суддів, поза увагою місцевого суду залишено інші обґрунтовані доводи позивача про порушення його прав, що є окремою підставою для визнання прилюдних торгів недійсними.

Відповідно до п.15 ст. 14 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» передбачено, що військовослужбовцям з початку і до закінчення особливого періоду, а резервістам та військовозобов`язаним - моменту призову під час мобілізації і до закінчення особливого періоду штрафні санкції, пеня за невиконання зобов`язань перед підприємствами, установами і організаціями усіх форм власності, у тому числі банками та фізичними особами, а також проценти за користування кредитом не нараховуються.

Матеріалами справи встановлено, що 04.04.2013 року було укладено кредитний договір №22 між КС «Полтава і Полтавці» та ОСОБА_1 . З метою забезпечення виконання ОСОБА_1 передав в іпотеку кредитній спілці «Полтава і полтавці» однокімнатну квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 30,4 кв.м, житловою площею 17,2 кв.м

Згідно кредитного договору, позивач отримав від КС «Полтава і Полтавці» кредитні кошти в сумі 25000 грн., і зобов`язувався їх повернути до 04.04.2015 року.

Позивач відповідно до наданих суду доказів з 25.04.2013 року по 10.09.2018 року перебував на військовій службі в ЗСУ на підставі контракту Особливий період діє в Україні з 17.03.2014 року після оприлюднення Указу Президента України від 17.03.2014 року №303/2014 «Про часткову мобілізацію».

Станом на 08.04.2015 року за розрахунком кредитора заборгованість за вказаним кредитним договором складала 84240 грн., до даної суми кредитором в супереч вказаних вимог закону було включено проценти за користування кредитом та штрафні санкції нараховані після 17.03.2014 року. Своєчасно дані обставини та вимоги закону враховані і застосовані, при вирішенні позову КС «Полтава і Полтавці» про стягнення з позивача заборгованості, не були оскільки: по перше на заваді цьому були недобросовісні дії кредитора, який в супереч вимогам закону провів відповідні нарахування, по друге на той час існувала різна судова практика.

Зважаючи на викладене та формування восени 2018 року Верховним Судом остаточної судової практики з даних питань постановою Полтавського апеляційного суду 25.02.2019 року рішення Апеляційного суду Полтавської області від 29.09.2016 року змінено, зокрема зменшено суму заборгованості з 84240 грн. до 36800 грн. Тим самим визнавши незаконними дії кредитора щодо нарахування процентів і штрафних санкцій після 17.03.2014 року.

Статтею 41 Конституції України установлено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним. Використання власності не може завдавати шкоди правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію і природні якості землі.

За положеннями статті 47 Конституції України кожен має право на житло. Держава створює умови, за яких кожний громадянин матиме змогу побудувати житло, придбати його у власність або взяти в оренду. Громадянам, які потребують соціального захисту, житло надається державою та органами місцевого самоврядування безоплатно або за доступну для них плату відповідно до закону. Ніхто не може бути примусово позбавлений житла інакше як на підставі закону за рішенням суду.

Відповідно до ч.7 ст.48 Закону України «Про виконавче провадження», у редакції, яка була чинною на момент проведення державним виконавцем дій, що оскаржуються, реалізація арештованого майна, у разі якщо сума, що підлягає стягненню за виконавчим провадженням, не перевищує 20 розмірів мінімальної заробітної плати (на момент проведення торгів 64000 грн.), звернення стягнення на єдине житло боржника та земельну ділянку, на якій розташоване таке житло, не здійснюється. У такому разі виконавець зобов`язаний вжити заходів для виконання рішення за рахунок іншого майна боржника.

Зміст вказаної норми закону вказує на те, що вона спрямована на захист прав громадян на власність і на житло, з тим, щоб уникнути безпідставного позбавлення особи власності, у вигляді нерухомого майна, яке є єдиним житлом боржника, в разі якщо сума боргу є незначною та може бути погашена за рахунок іншого майна.

Тобто, виникли обставини, при яких за відсутності вини позивача, з останнього була стягнута сума боргу (яка дозволяла проведення реалізації його житла), хоча її розмір не відповідав вимогам закону і фактично становив суму (36800 грн.), при якій реалізація не здійснюється, що в подальшому знайшло своє підтвердження у рішенні суду від 25.02.2019 року.

З огляду на викладене, не дивлячись на те, що формально дії відповідачів з реалізації іпотечного майна відбувалися відповідно до норм закону, якими врегульовано дані правовідносини, фактично мало місце порушення конституційних прав позивача на власність і на єдине житло.

Відповідно до ст. 203 ЦК України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має вчинятися у формі, встановленій законом. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

Статтею 215 ЦК України передбачено, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

За таких обставин зважаючи на те, що зміст правочину, яким є оскаржувані позивачем прилюдні торги з продажу належного йому нерухомого майна, на момент його вчинення не відповідав вимогам закону та порушував права позивача, вимоги останнього в цій частині є обґрунтованими та підлягають до задоволення.

Зважаючи на те, що інші вимоги про визнання недійсним свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів та скасування його державної реєстрації є похідними та відповідно також вчиненні з порушенням закону та необхідні для реального та ефективного захисту прав позивача, вони також підлягають задоволенню.

Таким чином, колегія суддів приходить до висновку про наявність підстав для часткового задоволення апеляційної скарги та скасування рішення Київського районного суду м. Полтави від 20 червня 2019 року, з ухваленням нового рішення про задоволення позовних вимог ОСОБА_1 .

Керуючись ст. 367, 374, 376, 382-384 ЦПК України, Полтавський апеляційний суд-

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 - задовольнити.

Рішення Київського районного суду м. Полтави від 20 червня 2019 року в частині вирішення позовних вимог ОСОБА_1 - скасувати.

Постановити в цій частині нове рішення, яким позовні вимоги ОСОБА_1 до Київського відділу державної виконавчої служби міста Полтава Головного територіального управління юстиції у Полтавській області, Державного підприємства «СЕТАМ», ОСОБА_3 про визнання недійсними електронних торгів, скасування протоколу електронних торгів, акту реалізації предмета іпотеки та свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, державної реєстрації - задовольнити.

Визнати недійсними електронні торги (реєстраційний номер лота 216135), що відбулися 15.06.2017 року з продажу однокімнатної квартири позивача загальною площею 30,4 кв. м., житловою площею 17,2 кв.м., що знаходиться за адресою АДРЕСА_2 .

Скасувати протокол проведення електронних торгів №263213 від 15.06.2017 року складеного за результатами електронних торгів з продажу однокімнатної квартири позивача загальною площею 30,4 кв.м., житловою площею 17,2 кв.м., що знаходиться за адресою АДРЕСА_2 .

Скасувати акт про реалізацію предмета іпотеки від 03 липня 2017 року затверджений начальником Київського відділу державної виконавчої служби міста Полтави Головного територіального управління юстиції у Полтавській області О.В. Міщанином 03.07.2017 р. та підписаний державним виконавцем Київського відділу державної виконавчої служби міста Полтави Головного територіального управління юстиції у Полтавській області Ю.В. Гречківською, при примусовому виконанні зведеного виконавчого провадження №52719757.

Скасувати свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів від 11.07.2017 року, серія та номер 515, посвідчений приватним нотаріусом Дробітько Вікторією Вікторівною, Полтавський міський нотаріальний округ, Полтавська область, на підставі Акту про реалізацію предмета іпотеки, затверджений начальником Київського відділу державної виконавчої служби міста Полтави Головного територіального управління юстиції у Полтавській області Міщаніном О.В. 03.07.2017 року, яке складається з квартири АДРЕСА_1 , що має загальну площу 30,4 кв.м, житлову площу 17,2 кв.м.

Скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 36085645 від 11.07.2017 року, приватний нотаріус Дробітько Вікторія Вікторівна, Полтавський міський нотаріальний округ, Полтавська область про реєстрацію права власності за ОСОБА_3, номер запису 21331673 від 11.07.2017 року, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 0.

В іншій частині судове рішення залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів, шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Повний текст постанови виготовлено 11 листопада 2019 року.

Головуючий суддя : __________________ Г.Л. Карпушин

Судді: _______________ С.Б. Бутенко _______________ Т.В. Одринська