Справа № 629/4974/16-ц
Провадження № 2-з/629/20/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.11.2019 року суддя Лозівського міськрайонного суду Харківської області Попов О.Г., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову по цивільній справі за позовомПублічного акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, -

в с т а н о в и в:

07.11.2019 року ОСОБА_1 звернулась до суду із заявою про скасування заходів забезпечення позову, в якій просить скасувати арешт, накладений на квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 та виключити з Єдиного реєстру заборон відчуження нерухомого майна запис від 18.01.2017 року за № 18608276 про арешт зазначеної квартири. В обґрунтування заяви зазначила, що ухвалою Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 13.01.2017 року в порядку забезпечення позову ПАТ КБ «Приватбанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості було накладено арешт на належне її чоловікові ОСОБА_2 майно, а саме квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 . ІНФОРМАЦІЯ_1 її чоловік ОСОБА_2 помер. Після його смерті відкрилась спадщина на вищевказану квартиру. При зверненні до державного нотаріуса із заявою про отримання свідоцтва про право на спадщину, отримала відмову у вчиненні нотаріальної дії в зв`язку з накладенням арешту на спадкове майно. Зазначила, що даний арешт порушує її права та законні інтереси, оскільки унеможливлює повноцінно користуватися та розпоряджатися спірним майном.

Заявник в судове засідання не з`явилась, надала заяву про розгляд справи за її відсутності, на задоволенні заяви про скасування заходів забезпечення позову наполягала.

Суд, дослідивши матеріали справи, прийшов до наступного.

Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини.

Заочним рішенням Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 27.02.2017 року з ОСОБА_2 на користь ПАТ КБ «Приватбанк» стягнено заборгованість за кредитним договором у розмірі 36192,28 грн.

Ухвалою Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 13.01.2017 року по даній справі з метою забезпечення зазначеного позову накладено арешт на належне ОСОБА_2 майно, а саме квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 .

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 помер.

Постановою головного державного виконавця міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Близнюківському, Лозівському районах та місту Лозова Головного територіального управління юстиції у Харківській області від 20.06.2019 року, виконавче провадження з примусового виконання заочного рішення Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 27.02.2017 року закінчено в зв`язку зі смертю боржника.

Норми ст. 158 ЦПК України передбачають можливість суду скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. Тобто цивільним процесуальним законодавством України визначено виключений перелік осіб, за ініціативою яких може бути скасовано заходи забезпечення позову.

Однією із умов, визначених ст. 158 ЦПК України, є скасування заходів забезпечення позову за вмотивованим клопотанням учасника по справі.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 не є учасником справи за позовом ПАТ КБ «Приватбанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, а тому згідно із зазначеними нормами ЦПК України у неї відсутнє процесуальне право на звернення до суду з такими вимогами.

У своїй постанові від 22.10.2018р. у справі № 463/732/17 Верховний Суд зазначив, що оскаржити ухвалу суду про забезпечення позову чи просити скасувати заходи забезпечення позову може лише учасник справи (частина перша статті 158 ЦПК України).

Даних щодо звернення до суду учасників справи про зняття арешту з майна, суду не надано.

Відповідно до роз`яснень, викладених у Постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 5 від 03.06.2016 року "Про судову практику в справах про зняття арешту з майна", у порядку цивільного судочинства захист майнових прав здійснюється у позовному провадженні, а також у спосіб оскарження рішення, дії або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби.

Позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно).

Відповідно до частини другої статті 114 ЦПК позови про зняття арешту з нерухомого майна пред`являються за місцезнаходженням цього майна або основної його частини (виключна підсудність).

З огляду на те, що заява про скасування заходів забезпечення позову подана особою, яка не є учасником по справі, що в свою чергу порушує процесуальний порядок, встановлений для розгляду справ подібної категорії, суд приходить до висновку, що вказана заява не може бути задоволена.

Керуючись ст.ст. 158, 260 ЦПК України, суд -

у х в а л и в:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову по цивільній справі за позовомПублічного акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги до або через Лозівський міськрайонний суд Харківської області в п`ятнадцятиденний строк з дня проголошення ухвали.

Суддя О.Г.Попов