справа № 208/6496/18
вадження 2/208/1577/19
УХВАЛА

Іменем України

30 вересня 2019 р. м. Кам`янське

Заводський районний суд міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області, у складі:

Головуючого, судді Івченко Т.П.,

Секретар судового засідання Корнієнко К.Є.,

розглянув у відкритому судовому засіданні у місті Кам`янське Дніпропетровської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_1 , третя особа Державний нотаріус 1-ої Кам`янської державної нотаріальної контори Новікова Лариса Володимирівна, Заводський відділ державної виконавчої служби міста Кам`янське ГТУЮ у Дніпропетровській області «про визнання права власності та зняття арешту» «про залишення позовної заяви без розгляду» відповідно до п. 3 ч.1 ст. 257 ЦПК України, -

встановив:

24 вересня 2018 року позивач ОСОБА_1 звернулась до суду із позовом до ОСОБА_1 , третя особа Державний нотаріус 1-ої Кам`янської державної нотаріальної контори Новікова Лариса Володимирівна, Заводський відділ державної виконавчої служби міста Кам`янське ГТУЮ у Дніпропетровській області «про визнання права власності та зняття арешту»

Ухвалою судді Заводського районного суду міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 23.01.2019 року позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_1 , третя особа Державний нотаріус 1-ої Кам`янської державної нотаріальної контори Новікова Лариса Володимирівна, Заводський відділ державної виконавчої служби міста Кам`янське ГТУЮ у Дніпропетровській області «про визнання права власності та зняття арешту», прийнята до провадження, та призначено підготовче судове засідання.

У судове засідання 24 квітня 2019 року позивач не з`явився та не забезпечив явку свого представника, про дату, час і місце розгляду справи був повідомлений належним чином. У зв`язку з неявкою сторони позивача судове засідання було відкладено на 14 серпня 2019 року. Через канцелярію Заводського районного суду надійшло повідомленням від «Укрпошта», щодо не отримання позивачем, повідомлення про виклик до суду, яке було надіслано на адресу: Дніпропетровська область АДРЕСА_1 , АДРЕСА_2 №38(а.с.90).

У судове засідання 14 серпня 2019 року позивач також не з`явився та не забезпечив явку свого представника, про дату, час і місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Через канцелярію Заводського районного суду надійшло повідомленням від «Укрпошта», щодо отримання позивачем, повідомлення про виклик до суду, яке було надіслано на адресу: Дніпропетровська область АДРЕСА_1 , АДРЕСА_2 №38 (а.с.100).

Причини повторної неявки сторони позивача в судове засідання визнані судом неповажними.

Згідно з ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ч. 5 ст. 223 та п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

З огляду на те, що позивач не з`явився та не забезпечила явку свого представника двічі підряд у судове засідання без поважних причин, заяви про розгляд справи за їх відсутності не подавав, суд вважає за можливе залишити позовну заяву без розгляду.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 р. № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Системний аналіз п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України та положень ст. 223 цього Кодексу свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності явки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання. Тобто вказує на врахування судом поважності причин неявки позивача до суду та повідомлення про причини нявки. Це пов`язано із дією принципу цивільного судочинства - диспозитивністю, відповідно до якого, кожний учасник процесу самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. Правосуддя має бути швидким. Тривала невиправдана затримка процесу практично рівнозначна відмові в правосудді. (Рішення суду у справі Жоффр де ля Прадель проти Франції від 16.12.1992 р., (Judgement of ECHR of 16 December 1992 DeGeouffredelaPradelle v. France // Series A N 253- В).

З цього приводу прецедентними є також рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Креуз проти Польщі» від 19 червня 2001 року. У вказаних рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Керуючись ч. 1 ст. 44 ч. 5 ст. 223, п. 3 ч. 1 ст. 257, статтями 259, 268 ЦПК України, суд, -

постановив:

Цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_1 , третя особа Державний нотаріус 1-ої Кам`янської державної нотаріальної контори Новікова Лариса Володимирівна, Заводський відділ державної виконавчої служби міста Кам`янське ГТУЮ у Дніпропетровській області «про визнання права власності та зняття арешту» - залишити без розгляду.

Копію ухвали вручити учасникам цивільного провадження в залі судового засідання під розписку, позивачу надіслати невідкладно рекомендованою поштою для відому.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Згідно до 15.5) Перехідних положень ЦПК України, апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

15.8) оприлюднення інформації щодо справи, визначеної цією редакцією Кодексу, на офіційному веб-порталі судової влади України здійснюється в порядку, визначеному Положенням про автоматизовану систему документообігу суду.

Суддя Івченко Т. П.