Справа № 309/3144/19
Провадження № 2/309/1733/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 жовтня 2019 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

в особі головуючого судді Кемінь В.Д.

з участю секретаря судового засідання Орос В.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Хуст справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа без самостійних вимог: приватний нотаріус Хустського нотаріального округу Рошинець Наталія Павлівна, про визнання права власності в порядку спадкування за законом -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до відповідачів про визнання за нею права власності в порядку спадкування за законом на житловий будинок, що розташований в АДРЕСА_1 з належними до нього господарськими будівлями та спорудами, а також та прилеглу до нього земельну ділянку площею 0,0640 га, яка призначена для обслуговування житлового будинку. Заява мотивована тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_1 від 28 березня 2019 року виданим Хустським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Закарпатській області. Після її смерті відкрилася спадщина на належне їй майно. До складу спадщини у відповідності до ст. 1218 Цивільного кодексу України (надалі ЦК України) ввійшли всі права та обов`язки, що належали їй на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок її смерті. Враховуючи той факт, що померла ОСОБА_5 , не мала ні чоловіка ні дітей та була зареєстрована в будинку сама, що підтверджується довідкою виконкому Хустської міської ради, за №8568 від 09.09.2019 р. З нею до дня смерті за вищевказаною адресою ніхто не був зареєстрований. У родинному колі між ними було прийняте спільне рішення про оформлення всіх спадкових прав племінницею померлої - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка в останні роки здійснювала догляд за ОСОБА_5 та допомагала їй у веденні господарства. Спадкове майно померлої складається з житлового будинку в АДРЕСА_2 , збудованого батьками померлої - ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, серія НОМЕР_2 від 18 березня 1982 року та ОСОБА_7 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, серія НОМЕР_3 , від 05 липня 1990 року. Вказані особи при житті виготовили всі необхідні документи на той час, а саме отримали у безстрокове користування земельну ділянку розміром 0,06 га, що підтверджується договором від 01 квітня 1952 року укладеного відділом комунального господарства виконкому Хустської міської ради депутатів трудящихся, зареєстрований за № 962, отримали дозвіл на будівництво, що підтверджується випискою із протоколу №13 засідання виконкому Хустської міської ради депутатів трудящих від 13 липня 1948 року та виготовили будівельний паспорт за реєстраційним № НОМЕР_4 , який складений в травні 1991 року. Спадщину за своїми батьками ОСОБА_5 прийняла шляхом фактичного проживання з ними до дня їхньої смерті, що підтверджується роздруківкою із будинкової книжки. Після смерті своїх батьків ОСОБА_5 виготовила технічний паспорт, на житловий будинок за адресою: АДРЕСА_2 ). Звертаючись до нотаріуса ОСОБА_8 , для оформлення спадщини на житловий будинок та земельну ділянку заявниці було роз`яснено, що прийняти спадщину за померлою ОСОБА_5 не можливо оскільки надані документи не посвідчують право власності на спадкове майно, оскільки навіть втрачене свідоцтво права власності колгоспного двору не є документом, що посвідчує право власності на будинок. Даний факт також підтверджується довідкою Хустського ДПТІ за №2134 від 08 квітня 2019 р. згідно якої за адресою АДРЕСА_1 майно не зареєстровано. У зв`язку з відсутністю актуалізованого правовстановлюючого документа на нерухоме майно процесуально оформити прийняття спадщини, що підлягає державній реєстрації, у нотаріальному порядку не передбачено законом, тому їй потрібно звернутись до суду з цим позовом. Позивачка з метою недопущення пропущення строку для прийняття спадщини написала заяву на прийняття спадщини від своєї тітки ОСОБА_5 , яка посвідчена приватним нотаріусом Рошинець Н.П., і зареєстрована в реєстрі за №1969. Вказана заява була відправлена в Хустську державну нотаріальну контору, що підтверджується описом вкладення в цінний лист та квитанцією про її надіслання.

Крім цього, позивачка замовляла проведення замірів та виготовлення технічної документації, геодезичну зйомку земельної ділянки що відведена для обслуговування житлового будинку, для встановлення її фактичних меж в натурі. Згідно експертного висновку ТОВ «Ріалті-О» від 04.10.2019 року встановлено, що фактичний розмір земельної ділянки для обслуговування житлового будинку складає 0,0640 га., її ринкова вартість становить 77904 грн. 00 коп. Враховуючи наведені обставини та надані письмові докази позивачка просила суд позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

Представник позивачки ОСОБА_9 подав до суду заяву в якій просив розглядати справу без його участі та без участі позивачки, позовні вимоги підтримує в повному обсязі.

Відповідачі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , подали до суду заяви про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги визнали у повному обсязі.

Третя особа без самостійних вимог - приватний нотаріус Хустського нотаріального округу Рошинець Н.П. в судове засідання не з`явилася, про день, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, про причини неявки суд не повідомляла.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

За таких обставин, суд вважає, що справу можливо вирішити у відсутності сторін, без фіксування судового процесу.

Згідно ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

З`ясувавши обставини справи та виходячи з доданих до позовної заяви письмових доказів, суд приходить до висновку що позов ОСОБА_10 підлягає до задоволення виходячи з наступного.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_1 від 28 березня 2019 року виданим Хустським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Закарпатській області. Позивачка ОСОБА_10 за наданими до справи доказами є племінницю померлої ОСОБА_5 . Після її смерті відкрилася спадщина на належне їй майно. До складу спадщини у відповідності до ст. 1218 Цивільного кодексу України (надалі ЦК України) ввійшли всі права та обов`язки, що належали їй на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок її смерті. Враховуючи той факт, що померла ОСОБА_5 , не мала ні чоловіка ні дітей та була зареєстрована в будинку сама, що підтверджується довідкою виконкому Хустської міської ради, за №8568 від 09.09.2019 р. З ОСОБА_5 до дня її смерті за вищевказаною адресою ніхто не був зареєстрований. Через вказані обставини сама позивачка в останні роки життя спадкодавця здійснювала за нею догляд та допомагала їй у веденні господарства. Особи, які могли бути спадкоємцями за законом на майно померлої визначені відповідачами у справі та подали заяви про те, що в повному обсязі визнають позовні вимоги і не заперечують проти оформлення спадщини позивачкою.

Відповідно до ч.1 ст.328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Частиною 1 ст.120 ЗК України передбачено, у разі набуття права власності на житловий будинок, будівлю або споруду, що перебувають у власності, користуванні іншої особи, припиняється право власності, право користування земельною ділянкою, на якій розташовані ці об`єкти. До особи, яка набула право власності на житловий будинок, будівлю або споруду, розміщені на земельній ділянці, що перебуває у власності іншої особи, переходить право власності на земельну ділянку або її частку, на якій вони розміщені, без зміни її цільового призначення.

Згідно пункту "г" ч.1 ст.81 ЗК України громадяни України набувають права власності на земельні ділянки на підставі прийняття спадщини. Захист прав громадян на земельні ділянки здійснюється, в тому числі, шляхом визнання права, як передбачено п.1 ч.3 ст.152 ЗК України. Право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців на загальних підставах, із збереженням її цільового призначення, що передбачено ч.1 ст.1225 ЦК України.

За таких обставин суд вважає, що позов слід задовольнити в повному обсязі, визнавши за позивачкою право власності на житловий будинок та прилеглу до нього земельну ділянку в порядку спадкування за законом за померлою ОСОБА_5 .

Керуючись ст.ст. 2,4,12,13,76-78,142,206,247,258-268 ЦПК України, ст.ст. 16, 330, 388, 392, 1218, ч.1 1225 ЦК України, суд

У Х В А Л И В:

Позов задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 РНОКПП НОМЕР_5 , паспорт серії НОМЕР_6 виданий Хустським МВ ГУМВС України в Закарпатській області 21 серпня 2009 року, мешканкою АДРЕСА_3 , право власності на житловий будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 з належними до нього господарським будівлями та спорудами, та прилеглу до нього земельну ділянку площею 0,0640 га, для обслуговування житлового будинку, в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 ЦПК України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Хустського

районного суду: Кемінь В.Д.