Справа № 199/5675/19
(2/199/2891/19)
04 листопада 2019 року Амур-Нижньодніпровський районний суд міста Дніпропетровська в складі головуючого судді Руденко В.В., при секретарі Куземі О.Г., розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про відшкодування збитків,-
Позивач звернувся до суду з даним позовом до відповідачів, зазначивши, що позивач постачає електричну енергію споживачам ОСОБА_1 , ОСОБА_2 відкрито особовий рахунок № НОМЕР_1 , а отже відповідачі користується електричною енергією на власні побутові потреби та є споживачами електричної енергії, але не сплачують за спожиту електричну енергію.
Під час технічної перевірки стану електричних приладів обліку і електроустановок у відповідачів за адресою: АДРЕСА_1 , що проводилась 30.08.2018 згідно з п.п. згідно з п.п. 5.5.5., 8.2.4, 8.2.5, 8.2.6 ПРРЕЕ позивачем було виявлено порушення: самовільне підключення струмоприймачів до електромережі без дозволу оператора системи з порушенням схеми комерційного обліку приховано, виявити яке при контрольному огляді не можливо, місце підключення до магістральних мереж будинку виявлено за допомогою індикатора напруги ІНН2 4009 повірений до 15.01.2019. Тобто за умови такого підключення, електрична енергія споживається, але лічильником не враховується, відтак відповідачі користуються електроенергією, що є товаром і не сплачують жодних коштів.
Відповідачі розкрадають електроенергію, що було зафіксовано актом про порушення № 125580 від 30.08.2018, який відповідач ОСОБА_2 , отримала та особисто підписала та зазначила, що з актом ознайомлена і згодна.
Відповідача ОСОБА_2 , відповідно до акту про порушення, було запрошено на комісію по розгляду актів про порушення правил на 12.09.2018, але споживач на комісію не з`явився, про причини неявки не повідомив. Відтак 12.09.2018, було проведено засідання комісії та було прийнято рішення провести нарахування по акту про порушення № 125580 від 30.08.2018.
Враховуючи вищевикладене позивач просив стягнути з відповідача на користь позивача вартість спричинених збитків, а також витрати по сплаті судового збору.
Представник позивача в судове засідання не з`явився. Позовні вимоги підтримав та просив суд їх задовольнити в повному обсязі, про що надав суду відповідну заяву.
Відповідач до судового засідання не з`явився, про час, дату та місце слухання справи повідомлений належним чином. Тому суд вважає можливим зі згоди представника позивача, провести заочний розгляд справ та постановити заочне рішення.
Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Відповідно до вимог ст.5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.
Вимогами ст.10 ЦПК України передбачено, що суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує інші правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що встановлені Конституцією та законами України. Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.
Відповідно до вимог ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданими відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
У відповідності до вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
Суд, дослідивши письмові докази по справі, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню.
Згідно п. 37 ПКЕЕН, Енергопостачальник має право перевіряти справність приладів обліку, знімати показання та проводити обстеження електроустановок побутових споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку та вимагати від побутового споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними побутовим споживачем під час користування електричною енергією.
Відповідно правил користування електричною енергією споживач електричної енергії юридична або фізична особа, що використовує електричну енергію для забезпечення потреб власних електроустановок на підставі договору.
П.6.41 розділу 5 Правил користування електричною енергією регламентує, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або енергопередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень.
У судовому засіданні встановлено, що 30.08.2018 за адресою: АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 /5 складено Акт про порушення Н № 125580, яким зафіксовано самовільне підключення струмоприладів до електричної мережі, без дозволу оператора системи після відключення. Самовільне підключення виконано алюм 2,5 мм2 від мережі, що не належить оператору системи поза засобом комерційного обліку електричної енергії з порушенням систем комерційного обліку приховано, виявити порушення при контрольному огляді можливості не було. При виключенні навантаження імпульси відсутні спожита електрична енергія не враховується. Споживачу продемонстровано порушення. Місце самовільного підключення поза комерційним обліком до магістральних мереж будинку виявлено ИНН2 4009 до 15.01.2019.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є, зокрема, крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку, порушення правил користування енергією.
Розрахунок збитків, спричинених внаслідок виявлених порушень Правил користування електричною енергією, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії , затвердженої постановою НКРЕУ від 4 травня 2006 року № 562.
Відповідно п.37 Правил користування електричною енергією, затверджених ПКМУ від 26.07.1999 року № 1357 енергопостачальник має право вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією.
Відповідно до ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Відповідно до ст. 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
У відповідності до ст. 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.
Також, у відповідності до ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірним рішенням, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Відповідно до ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.
Враховуючи викладене, а також приймаючи до уваги те, що порушення Правил користування електричною енергією виникло у зв`язку з діями ОСОБА_2 , як власника майна, а саме: самовільне підключення струмоприладів до електричної мережі, без дозволу оператора системи після відключення. Самовільне підключення виконано алюм 2,5 мм2 від мережі, що не належить оператору системи поза засобом комерційного обліку електричної енергії з порушенням систем комерційного обліку приховано, виявити порушення при контрольному огляді можливості не було. При виключенні навантаження імпульси відсутні спожита електрична енергія не враховується. Споживачу продемонстровано порушення. Місце самовільного підключення поза комерційним обліком до магістральних мереж будинку виявлено ИНН2 4009 до 15.01.2019, підтверджено належними та допустимими доказами, а працівники Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» діяли в межах своєї компетенції та відповідно до вимог діючого законодавства при виявленні факту порушення споживачем Правил користування електричною енергією, та доказів зворотному з боку відповідача суду надано не було, суд приходить до висновку про обґрунтованість та законність позовних вимог, в зв`язку з чим позов підлягає задоволенню.
Щодо заявлених вимог щодо відшкодування матеріальних збитків з ОСОБА_1 суд виходить з наступного.
Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 , згідно відомостей адресно-довідкового підрозділу ГУДМС УДМС України в Дніпропетровській області зареєстрований за адресою: АДРЕСА_4 з 08.08.1991. Згідно адреси, де фактично було складено Акт Н № 125580 від 30.08.2018 про порушення правил користування електричною енергією зареєстрованим не значиться.
Також, в матеріалах справи відсутній договір про користування електричною енергією, укладений між позивачем та відповідачем, що дало б можливість суду ідентифікувати ОСОБА_1 , як побутового споживача в контексті Правил користування електричною енергією для населення.
Суд зазначає, що відповідно договору купівлі-продажу квартири від 14.07.2017 року ОСОБА_2 було придбано квартиру АДРЕСА_5 .
Отже, наведені обставини свідчать на користь того, що енергопостачальником в межах своїх повноважень акт про порушення Правил користування електричною енергією складено на одну особу ОСОБА_2 та рішення комісії з розгляду актів, оформлене протоколом, прийнято щодо іншої особи ОСОБА_2 ..
З огляду на те, що позивачем в процесі розгляду справи не доведено, що ОСОБА_1 є побутовим споживачем електричної енергії за адресою: АДРЕСА_1 , який згідно приписів п.48 Правил мав би нести відповідальність згідно із законодавством за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електричних мереж і споживання електричної енергії без засобів обліку, та щодо якого не складено протокол засідання комісії з розгляду актів про порушення ПКЕЕ або ПКЕЕН, суд не вбачає підстав для задоволення позову АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі».
Згідно зі ст. 141 ЦПК України з ОСОБА_2 слід стягнути на користь позивача судовий збір в сумі 1921,00 грн.
Керуючись ст.ст. 12,81,133,144,263-265 ЦПК України, ст.1166 ЦК України, суд, -
Позов Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про відшкодування збитків, - задовольнити частково.
В іншій частині позову відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Рішення може бути оскаржене до Дніпровського апеляційного суду через Амур-Нижньодніпровський районний суд м. Дніпропетровська шляхом подачі у тридцятиденний строк з дня оголошення судового рішення апеляційної скарги.

Суддя: