22-ц/804/3200/19
221/3687/18

Головуючий в 1 інстанції Безрук Т.В.
Доповідач Мальцева Є.Є.
У Х В А Л А
про залишення апеляційної скарги без руху
12 листопада 2019 року місто Маріуполь
Донецький апеляційний суд у складі судді Мальцевої Є.Є., розглянувши апеляційну скаргу військової частини НОМЕР_1 на рішення Волноваського районного суду Донецької області від 20 червня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 про стягнення втраченого заробітку,
в с т а н о в и в:
Рішенням Волноваського районного суду Донецької області від 20 червня 2019 року позов ОСОБА_1 задоволено, стягнуто з військової частини НОМЕР_2 на користь позивача втрачений заробіток за період з 20 грудня 2017 року по 01 січня 2019 року в сумі 229475,24 грн.

Не погоджуючись з вказаним рішенням, представник військової частини НОМЕР_1 за довіреністю старший лейтенант юстиції О.М. Толочний 21 жовтня 2019 року подав апеляційну скаргу, в якій просить поновити військовій частині НОМЕР_1 строк на апеляційне оскарження; відстрочити сплату судового збору до ухвалення судового рішення у справі; зупинити дію оскаржуваного рішення; скасувати рішення Волноваського районного суду Донецької області від 20 червня 2019 року в повному обсязі та ухвалити нове рішення, яким в позовних вимогах відмовити повністю.

Проте, апеляційне провадження у справі не може бути відкрито виходячи з наступного.

За змістом ч. 3 ст. 58 ЦПК України юридична особа бере участь у справі через свого керівника або члена виконавчого органу, уповноваженого діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Відповідно до частини третьої статті 131-2 Конституції України виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення. Законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Частинами 1 та 2 статті 60 ЦПК України визначено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Пунктом 11 Перехідних положень Конституції України передбачено, що представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 01 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 01 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 01 січня 2019 року.

Згідно частини четвертої статті 62 ЦПК України повноваження адвоката як представника підтверджується довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Частиною першою статті 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» передбачено, що документами, які посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: договір про надання правової допомоги; довіреність; ордер; доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Відповідно до статті 356 ЦПК України апеляційна скарга підписується особою, яка її подає, або представником такої особи. До апеляційної скарги додається довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника, якщо апеляційна скарга подана представником і ці документи раніше не подавалися.

Разом з тим, подана представником військової частини НОМЕР_1 старшим лейтенантом юстиції О.М. Толочним апеляційна скарга всупереч наведених норм підписана ним на підставі довіреності від 18 лютого 2019 року, у якій відсутні відомості про те, що представник є адвокатом, а також не надано доказів на підтвердження його повноважень.

Крім того, як вбачається з матеріалів справи, що ціна позову 229475,24 грн, з врахуванням чого цивільна справа, відповідно до ч.6 ст.19 ЦПК України, не є малозначною.

Відповідно до ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Також апеляційна скарга подана з пропущенням строку на апеляційне оскарження.

В апеляційній скарзі заявник зазначив, що строки подачі апеляційної скарги були пропущені з поважних причин, а саме: у зв`язку з перебуванням командира військової частини НОМЕР_1 та офіцера юридичної групи військової частини НОМЕР_1 у відрядженнях та у відпустці, про що надаються витяги з наказів. У зв`язку із цим просить поновити строк подачі апеляційної скарги та відкрити апеляційне провадження.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Як вбачається з матеріалів справи, рішення Волноваського районного суду Донецької області від 20 червня 2019 року було проголошено за відсутності учасників справи, повний текст складено 25 червня 2019 року. Ухвалою того ж суду від 09 вересня 2019 року, постановленою без повідомлення учасників справи, виправлено описку в оскаржуваному рішенні.

В апеляційній скарзі заявник зазначає, що копію оскаржуваного рішення отримав 12 серпня 2019 року.

Апеляційну скаргу подано до суду 21 жовтня 2019 року (а.с. 78).

Командир військової частини вибув в с.Михайлівка Миколаївської області 29.08.2019 року (а.с.96). З витягу з наказу командира військової частини НОМЕР_2 № 1142 від 08.07.2019 р. взагалі неможливо встановити щодо якої особи видано даний наказ (а.с. 97). Що стосується наказів про відрядження та відпустку лейтенанта юстиції ОСОБА_2 , то суд також не приймає їх як підтвердження поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду, оскільки, як зазначено вище, повноваження вказаної особи для участі в якості представника у даній справі не підтверджено належним чином.

Тому апеляційний суд не має можливості визнати поважними зазначені заявником причини пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, оскільки надані витяги з наказів не підтверджують неможливість складання та підписання апеляційної скарги у встановлені законом строки,

Відповідно до ч.ч. 3, 4 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому ст. 358 цього Кодексу.

Оскільки апеляційна скарга подана 21.10.2019 року з пропуском передбаченого законом строку на апеляційне оскарження і підстави, вказані у заяві про поновлення строку визнані неповажними, то така скарга має бути залишена без руху згідно із положеннями ст. 357 ЦПК України.

Частиною 2 ст. 185 ЦПК України передбачено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи наведене, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення її недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання даної ухвали, а саме:

- надання підтвердження повноважень особи, яка підписала апеляційну скаргу на представництво інтересів військової частини НОМЕР_1 . Якщо заявник відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вказану вимогу, апеляційна скарга буде вважатися поданою в день первісного її подання до суду. Якщо заявник не усуне вказані недоліки у строк, встановлений судом, скарга вважається неподаною і повертається заявнику.

- зазначення інших підстав для поновлення строку на оскарження рішення суду першої інстанції. Якщо у встановлений строк заявник виконає цю вимогу, апеляційна скарга буде вважатися поданою в день її первісного подання. В іншому випадку буде вирішуватися питання про відмову у відкритті апеляційного провадження.

Керуючись ст.ст.185, 356, 357 ЦПК України -

у х в а л и в:

Апеляційну скаргу представника військової частини НОМЕР_1 на рішення Волноваського районного суду Донецької області від 20 червня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 про стягнення втраченого заробітку залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків апеляційної скарги - десять днів з дня вручення ухвали.

Суддя Донецького апеляційного суду Є.Є. Мальцева