Справа №465/2513/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 жовтня 2019 року місто Львів

Галицький районний суд м. Львова у складі:

головуючого - судді Мисько Х.М.,

за участю секретаря Волошин Ю.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Львові за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) в інтересах ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ; ІПН: НОМЕР_1 ; ІНФОРМАЦІЯ_1 ) до Територіальної громади в особі Львівської міської ради (79008, м.Львів, пл.Ринок, 1), третя особа: П`ята Львівська державна нотаріальна контора (79044, м.Львів, вул.Генерала Чупринки, 69) про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини,

встановив:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом в інтересах ОСОБА_2 , в якому просить визначити останньому додатковий строк для прийняття спадщини, що відкрилася після смерті його батька - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Позов мотивує тим, що після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина на належне йому майно. Позивач, являється спадкоємцем за заповітом, однак, вчасно із заявою про прийняття спадщини не звернувся, оскільки місто Червонопартизанськ Луганської області знаходиться на тимчасово окупованій території, в той час як сам, тимчасово оселився у м.Львові. На заяву у П`яту державну нотаріальну контору про прийняття спадщини, ОСОБА_2 отримав письмове роз`яснення щодо звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Відтак, вважає, що термін подачі заяви про прийняття спадщини пропущений з поважних причин, просить позов задовольнити.

Представник позивача подала заяву про розгляд справи за її відсутності та відсутності позивача, позов підтримує та просить задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив. Про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Суд постановив проводити розгляд справи на підставі наявних у ній доказів за відсутності представника відповідача.

Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, разом з тим, подав заяву про розгляд справи без участі представника П`ятоъ Львівської державної нотаріальної контори.

Дослідивши матеріали позовної заяви, з`ясувавши дійсні обставини справи та перевіривши їх доказами, суд приходить до висновку, що позов слід задовольнити, виходячи з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 помер батько позивача ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть /а.с.35/.

За свого життя ОСОБА_3 склав заповіт на ім`я свого сина ОСОБА_2 , який посвідчений приватним нотаріусом Свердловського міського нотаріального округу Луганської області Константиновим Є.С., за реєстровим номером 173 від 22.10.2011 року/а.с.37/.

Згідно вказаного заповіту, ОСОБА_3 заповів належний йому на праві приватної власності автомобіль марки Chevrolet, модель АVEO, тип - легковий (седан), номер шасі кузова, рами) VIN - НОМЕР_2 , 2007 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_3 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1

Факт родинних відносин та того, що ОСОБА_3 є батьком ОСОБА_2 підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_4 .

Після смерті ОСОБА_3 залишилось спадкове майно.

Згідно зі ст.1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом та за законом.

Таким чином, внаслідок відкриття спадщини у спадкоємців за законом або за заповітом виникає право спадкування. Спадкове майно переходить до спадкоємців лише за умови, що вони виявили згоду щодо прийняття спадщини.

Відповідно до частини 1 ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Статтею 1272 ЦК України передбачено, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Позивач звернувся до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Як вбачається із листа Державного нотаріуса П`ятої Львівської державної нотаріальної контори Зворецької Л.П. від 23.01.2019 року, адресованої ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 року за №100 було відкрито спадкову справу №34/2019 після смерті ОСОБА_3 . Однак, оскільки строк для прийняття спадщини ОСОБА_2 пропущено і не надано доказів фактичного прийняття спадщини, відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини/а.с.43/.

Згідно п.24 Постанови Пленум Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року №7, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

У постанові Верховного Суду України 26.09.2012 року по справі №6-85цс-12 зазначається, що правила ч.3 ст.1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Відповідно до правової позиції викладеної у Постанові Верховного Суду України від 6 лютого 2013 року у справі 6-167цс12, прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежало виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій. Неприйняття спадкоємцем спадщини може бути виражено фактично, коли спадкоємець протягом строку, встановленого для прийняття спадщини, не здійснює дій, що свідчать про намір прийнята спадщину, або може бути виражено явно, коли спадкоємець шляхом подачі заяви в нотаріальну контору виражає свою незгоду прийняти спадщину.

За правилами ч.1 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданими відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Частиною 5 даної статті передбачено, що докази подаються сторонами та іншими учасниками справи , а ч.6 що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч.1 ст.76 ЦПК України).

Той факт, що батько помер на окупованій території, а саме: в місті Червонопартизанськ Луганської області, в той час, коли позивач як тимчасово переміщена особа, проживав на території міста Львова свідчить про об`єктивні, непереборні, істотні труднощі у позивача для вчинення ним дій по поданню до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті батька. Відтак, причини пропуску строку на прийняття спадщини наведені позивачем є поважними.

Оскільки спадщина за померлим батьком позивача ніким не прийнята, інші спадкоємці не претендують на спадщину, заяв про відмову від спадщини позивач не подавав, спадщина не визнана судом відумерлою, позивач в інший спосіб, крім як звернутися з позовом до суду про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, захистити своє порушене право не може, тому суд вважає за можливе визначити позивачу додатковий строк для прийняття спадщини.

Таким чином, враховуючи вищенаведене, суд приходить до висновку про доведеність позовних вимог, а відтак про можливість задоволення позову.

Керуючись ст.ст. 258, 259, 263-265 ЦПК України, суд -

вирішив:

Позов задоволити.

Визначити ОСОБА_2 додатковий строк для прийняття спадщини, що відкрилася після смерті батька - ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , що становить 3 (три) місяці після набрання рішенням законної сили.

Судові витрати компенсувати за рахунок держави.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його складення.

Учасник справи, якому повне рішення не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Х.М. Мисько