Провадження №2-о/760/6450/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 листопада 2019 року Солом`янський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді - Шереметьєвої Л.А.

за участю секретаря - Гак Г.М.

представника позивача - ОСОБА_1

розглянувши в відкритому судовому засіданні м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , Київської міської ради, 3-я особа: Головне територіальне управління юстиції у м. Києві про встановлення факту проживання із спадкодавцем на час відкриття спадщини, суд

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом і просить встановити факт його постійного проживання разом із спадкодавцем ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 на час відкриття спадщини, тобто ІНФОРМАЦІЯ_1.

Посилається в позові на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його дружина ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 08 грудня 2017 року.

Після смерті дружини відкрилася спадщина, до складу якої входить квартира АДРЕСА_1 .

Спадкоємцями за заповітом після смерті ОСОБА_4 являються він та відповідачка, інші спадкоємці на момент звернення до суду відсутні.

31 січня 2018 року він звернувся до Дев`ятої Київської державної нотаріальної контори з документами для оформлення права на спадщину, однак постановою від 13 березня 2019 року державним нотаріусом Дев`ятої Київської державної нотаріальної контори Фроловою А.О. відмовлено у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини.

З 29 травня 2001 року він зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , проте постійно проживав разом із спадкодавцем до моменту її смерті в квартирі за адресою: АДРЕСА_1 .

Факт його постійного проживання разом з дружиною на момент відкриття спадщини підтверджується довідкою № 901/159 від 11 березня 2019 року, актом про фактичне проживання від 27 лютого 2019 року.

Виходячи з цього, на підставі ч. 3 ст. 1268 ЦК України, він вважається таким, що прийняв спадщину після померлої, оскільки постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, а тому він не повинен був подавати заяву про прийняття спадщини у встановлений законом строк.

Крім того, в провадженні Солом`янського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом відповідачки про визначення додаткового строку на прийняття спадщини.

Виходячи з цього, просить задовольнити позов.

Представник позивача в судовому засіданні позов підтримав.

Будучи присутньою в попередніх судових засіданнях відповідачка та її представник проти позову заперечували, зазначаючи про пропуск позивачем строку звернення з заявою про прийняття спадщини, та також недоведеність останнім факту постійного проживання разом з померлою ОСОБА_4

10 жовтня 2019 року на адресу суду надійшла заява представника відповідача, в якій повідомлено про визнання відповідачем позову та розгляд справи в їх відсутності.

Представник відповідача - Київської міської ради в судове засідання не з`явився, про причини неявки суд до відома не поставив.

Про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.

Згідно рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, судова повістка відповідачем отримана 18 жовтня 2019 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

За таких обставин, враховуючи належне повідомлення відповідача Київської міської ради, суд вважає за можливе розгляд справи проводити за відсутності його представника.

Представник третьої особи - Головного територіального управління юстиції у м. Києві в судове засідання не з`явився, надіслав до суду заяву, якою розгляд справи просив проводити за його відсутності.

Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про задоволення позову, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 3 СК України, сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки.

Права члена сім`ї має одинока особа.

Сім`я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства.

З цього законодавчо сформульованого поняття сім`ї випливає, що ознаками сім`ї є, зокрема, спільне проживання, спільний побут та ведення спільного господарства.

Судом встановлено, що 05 лютого 1993 року між позивачем та ОСОБА_4 був укладений шлюб, про що відділом державної реєстрації актів цивільного стану Печерського районного управління юстиції у місті Києві було повторно видане Свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_2 .

Згідно свідоцтва про право на власності на житло, виданого відділом приватизації Залізничної районної державної адміністрації 13 січня 1994 року, ОСОБА_4 була власником квартири АДРЕСА_1 .

21 квітня 2003 року ОСОБА_4 склала заповіт, посвідчений державним нотаріусом Дев`ятої Київської державної нотаріальної контори Бодак О.М., яким усе належне їй майно заповіла сторонам у рівних частках.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 померла, що підтверджується Свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 .

31 січня 2018 року за заявою позивача Дев`ятою Київською державною нотаріальною конторою була заведена спадкова справа після смерті померлої №81/ НОМЕР_4 .

Постановою державного нотаріуса Дев`ятої Київської державної нотаріальної контори від 13 березня 2019 року позивачу було відмовлено в видачі свідоцтва про право на спадщину в зв`язк уз пропуском строку для прийняття спадщини.

/ а.с. 7 - 10, 13 - 14 /

Відповідно до ч. 1 ст.29 ЦК України місцем проживання фізичної особи є житло, в якому вона проживає постійно або тимчасово.

З довідки ЖЕД № 901 Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» від 11 березня 2019 року № 901/159 та Акту про фактичне проживання від 27 лютого 2019 року, вбачається, що позивач проживав разом з дружиною ОСОБА_4 на момент її смерті в квартирі АДРЕСА_1 .

/ а.с. 11 - 12 /

Відповідно до ч.ч.1, 5 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Згідно з ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

В пункті 4.11 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України № 296/5 від 20 лютого 2012 року, та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за № 282/20595 від 22 лютого 2012 року, для спадкоємця, який постійно проживав разом зі спадкодавцем на момент відкриття спадщини, заява про видачу свідоцтва про право на спадщину є первинним документом, на підставі якого заводиться спадкова справа.

При цьому нотаріус має виконати всі дії, які передбачені цим Порядком.

Таким чином, право на спадкування у такої особи виникає за фактом постійного проживання із спадкодавцем на момент відкриття спадщини, а не фактом його реєстрації разом із спадкодавцем.

В пункті 23 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що якщо постійне проживання особи зі спадкодавцем на час відкриття спадщини не підтверджено відповідними документами, у зв`язку із чим нотаріус відмовив особі в оформленні спадщини, спадкоємець має право звернутися в суд із заявою про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини.

У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Відповідно до ст. 67 Закону України «Про нотаріат» свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою всіх спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, встановленому цивільним законодавством.

Якщо нотаріусом обґрунтовано відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, виникає цивільно-правовий спір, що підлягає розглядові у позовному провадженні.

З матеріалів спадкової справи вбачається, що з заявою про прийняття спадщини позивач звернувся 31 січня 2018 року, за його заявою була заведена спадкова справа.

Станом на день звернення позивача свідоцтво про право на спадщину йому видано не було.

Представник позивача в судовому засіданні зазначив, що відповідач не зверталася до нотаріуса за прийняттям спадщини, однак рішенням суду відповівдачу продовжено строк для подання заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до ст.263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Якщо одна із сторін визнала пред`явлену до неї позовну вимогу під час судового розгляду повністю або частково, рішення щодо цієї сторони ухвалюється судом згідно з таким визнанням, якщо це не суперечить вимогам статті 206 цього Кодексу.

В частині 4 ст.206 ЦПК України зазначено, що у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Виходячи з викладеного вище, суд вважає, що визнання відповідачем позову не суперечить закону, відповідає інтересам сторін, як спадкоємців за заповітом, а тому приходить до висновку про задоволення вимог позивача.

Керуючись ст. ст. 15, 16 ЦК України, ст. ст. 3, 74 СК України, ст.ст. 4, 5, 12, 13, 76 - 82, 141, 259, 263 - 265, 268, 273 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити.

Встановити факт постійного проживання ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІН НОМЕР_5 , разом із спадкодавцем ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , за адресою : АДРЕСА_1 , на час відкриття спадщини після смерті останньої - ІНФОРМАЦІЯ_1.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 12 листопада 2019 року.

Суддя Л .А. Шереметьєва