УХВАЛА

04 листопада 2019 року суддя Солом`янського районного суду м. Києва Жовноватюк В.С., розглянувши матеріали скарги стягувача Акціонерного товариства "Креді Агріколь Банк" на дії приватного виконавця Чижика Андрія Павловича, заінтересована особа - боржник ОСОБА_1 , -

ВСТАНОВИВ:

Сторона виконавчого провадження - стягувач - звернувся до суду із вищезазначеною скаргою в порядку ст.447 ЦПК України, оскільки вважає, що рішенням, дією або бездіяльністю приватного виконавця під час виконання судового рішення Солом`янського районного суду м. Києва порушено його права.

Зазначає, що на виконанні приватного виконавця Чижика А.П. з 16.07.2019 перебуває виконавчий документ Солом`янського районного суду м. Києва про стягнення з ОСОБА_1 конкретної суми боргу в розмірі 1 335 727,05 грн.

16.07.2019 постановою приватного виконавця описано та арештовано майно боржника, зокрема, земельна ділянка, яка на праві власності належить боржнику і про яку буде зазначено нижче.

Стягувач зазначає, що 30.09.2019 ним отримано лист ДП "СЕТАМ" про призначення проведення електронних торгів на 16.10.2019 із початковою ціною продажу майна 73900,00 грн.

Висновок про експертну грошову оцінку земельної ділянки складений ПП "Консалтингова група "АГРО-ЕКСПЕРТ" 14.08.2019.

З такою оцінкою стягувач категорично не погоджується, також стягувач звертає увагу на порушення, на його думку, приватним виконавцем вимог Закону України "Про виконавче провадження". Так, стягувач стверджує, що приватний виконавець згідно із п.5 ст.57 Закону України "Про виконавче провадження" не пізніше наступного робочого дня після дня визначення вартості чи отримання звіту про оцінку не повідомив стягувача про такі результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам.

Стягувач просить суд визнати неправомірними дії приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Чижика А.П. щодо дотримання норм Закону України "Про виконавче провадження".

Суд відразу звертає увагу стягувача на те, що конкретно останнім не зазначено, які саме дії стягувач просить визнати неправомірними.

Другою вимогою, яка заявлена, є вимога визнати неправомірними дії приватного виконавця Чижика А.П. щодо визначення вартості арештованого майна - земельної ділянки, яка на праві власності належить ОСОБА_1 .

При цьому, за текстом самої скарги стягувач не заперечує сам той факт, що безпосередньо приватним виконавцем вартість арештованого майна не визначалася. Висновок про експертну грошову оцінку земельної ділянки складений ПП "Консалтингова група "АГРО-ЕКСПЕРТ" 14.08.2019. В цій частині вимоги є такими, що не узгоджуються із мотивувальною частиною скарги.

Третьою вимогою заявлена вимога про припинення прилюдних торгів зазначеної земельної ділянки. При цьому, не акцентуючи увагу поки що на формулюванні даної вимоги перед судом в порядку ст.ст.447-451 ЦПК України, слід зупинитися на тому, що стягувач звертаючись із даною скаргою до суду 22.10.2019 просить припинити прилюдні торги, які призначені на 16.10.2019.

Так, суд вважає цілком правильним посилання стягувача на правовий висновок ВС в постанові від 20.03.2019 у справі №821/197/18/4440/16 в частині можливості суду розглянути таку скаргу в порядку ст.ст.447-451 ЦПК України в частині оскарження/визнання неправомірними певних дій приватного виконавця. В той же час, стягувач під такими , на його думку, неправомірними діями, вбачає дії по визначенню вартості арештованого майна. Хоча, як зазначено судом вище, сам стягувач не заперечує, що сам виконавець таку ціну/вартість не визначав. А які саме дії приватного виконавця просить визнати неправомірними - не зазначає.

Статтею 32 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні"передбачена відповідальність оцінювачів та суб`єктів оціночної діяльності, частиною другою якої визначено, що оцінювачі та суб`єкти оціночної діяльності - суб`єкти господарювання несуть відповідальність за невиконання або неналежне виконання умов договору, зокрема, за недостовірність чи необ`єктивність оцінки майна, відповідно до умов договору та закону.

Відтак, чинним законодавством України передбачені підстави відповідальності суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання в разі неналежного виконання (зокрема, недостовірність чи необ`єктивність оцінки майна) ним своїх обов`язків.

Водночас звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності (частина перша статті 12 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні").

Системний аналіз наведених норм чинного законодавства свідчить про те, що звіт по оцінку майна є документом, який фіксує дії суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо оцінки майна, здійснювані ним у певному порядку та спрямовані на виконання його професійних обов`язків, визначених законом і встановлених відповідним договором.

Звіт про оцінку майна не створює жодних правових наслідків для учасників правовідносин з оцінки майна, а лише відображає та підтверджує зроблені суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання висновки і його дії щодо реалізації своєї практичної діяльності. Він за своєю правовою природою не може бути оскаржений в жодному порядку судочинства Аналогічну правову позицію викладено Верховним Судом у постанові від 04.07.2018 у справі № 711/650/13-ц (провадження № 61-1186св17), у постанові від 30.07.2018 у справі № 23/100-12 та ін.

В той же час, ефективним способом захисту своїх прав може стати судове оскарження оцінки майна як процесуальної дії виконавця. Але аж ніяк не "дії виконавця щодо визначення вартості арештованого майна".

Окремо щодо вимоги стягувача "припинити прилюдні торги" слід зазначити про таке.

Умови та порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що підлягають примусовому виконанню в разі невиконання їх у добровільному порядку на час вчинення виконавчих дій, передбачено Законом України "Про виконавче провадження". Міжтим, аналіз положень закону свідчить про те, що вони не встановлюють порядку та правил проведення прилюдних торгів, а лише закріплюють, як і ст.650 Цивільного кодексу, такий спосіб реалізації майна, як його продаж на прилюдних торгах і відсилають до інших нормативно-правових актів, якими повинен визначатися порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого майна.

Відповідно до наведених правових норм державний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення прилюдних торгів (у тому числі оцінку й уцінку майна, на яке звернуто стягнення, а самі прилюдні торги з реалізації нерухомого майна організовують і проводять спеціалізовані організації, з якими державною виконавчою службою укладається відповідний договір.

Відповідно до ч.9 ст.10 ЦПК України якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

В даному випадку суд застосовує положення ст.175 ЦПК України, звертаючи увагу стягувача на необхідності дотримання вимог п.п.4, 5 ч.3 ст.175 ЦПК України, зазначення змісту вимог за скаргою і узгодження їх із викладенням обставин в мотивувальній частині скарги.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст.10, 175, 185 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Скаргу стягувача Акціонерного товариства "Креді Агріколь Банк" на дії приватного виконавця Чижика Андрія Павловича, заінтересована особа - боржник ОСОБА_1 , - залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання ухвали.

Якщо стягувач не усунув недоліки скарги в строк, встановлений судом, остання вважається неподаною та повертається стягувачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: В.С. Жовноватюк