Справа № 185/6442/18
Провадження № 2/185/1813/19
У Х В А Л А

12 листопада 2019 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді: Бондаренко В.М.,

за участю секретаря: Данильченко Ю.О.,

представника позивача: Пономаренка А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Павлоград Дніпропетровської області у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю "Перший Інвестиційний Клуб", Публічного акціонерного товариства "Банк "Фінанси та Кредит", третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: державний реєстратор Виконавчого комітету Павлоградської міської ради Дніпропетровської області, про визнання недійсним договору про відступлення прав вимоги та скасування державної реєстрації права власності, -

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "Перший Інвестиційний Клуб", Публічного акціонерного товариства "Банк "Фінанси та Кредит", третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: державний реєстратор Виконавчого комітету Павлоградської міської ради Дніпропетровської області, про визнання недійсним договору про відступлення прав вимоги та скасування державної реєстрації права власності, в якій просить визнати недійсним договір про відступлення (купівлі-продажу) прав вимоги від 15 січня 2018 року, укладений між Публічним акціонерним товариством "Банк "Фінанси та Кредит" та Товариством з обмеженою відповідальністю "Перший Інвестиційний Клуб", посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Лісіциною Я.Б., зареєстрований в реєстрі за номером №6; скасувати державну реєстрацію права власності Товариства з обмеженою відповідальністю "Перший Інвестиційний Клуб" на нежитлове приміщення, загальною площею 98,5 кв.м, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом скасування рішення державного реєстратора Виконавчого комітету Іларіонівської селищної ради Синельниківського району Дніпропетровської області Скороход Олени Олександрівни про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу) індексний номер 41304883 від 26.05.2018 року; стягнути витрати пов`язані із розглядом справи.

Ухвалою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 30 січня 2019 року відкрито провадження у справі, справу призначено до розгляду у порядку спрощеного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Ухвалою судді від 01 квітня 2019 року за заявою позивача забезпечено позов шляхом накладення арешту на нежитлове приміщення, загальною площею 98,5 кв.м, реєстраційний номер 124, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , яке належить на праві приватної власності Товариству з обмеженою відповідальністю "Перший Інвестиційний Клуб", , місцезнаходження: 04071, м. Київ, вул. Ярославська, буд. 56 а, кімната 3.

02.10.2019 року до Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області надійшла заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Перший Інвестиційний Клуб" про зустрічне забезпечення позову, в якій представник відповідача просить застосувати зустрічне забезпечення у розмірі 715 000,00 грн. та зобов`язати позивача внести указану суму на депозитний рахунок суду.

В обґрунтування поданої заяви представник Товариства з обмеженою відповідальністю "Перший Інвестиційний Клуб" посилався на те, що на підставі попереднього договору купівлі-продажу нежитлового приміщення за адресою: АДРЕСА_1 , укладеного між ТОВ "Перший Інвестиційний Клуб" та ТОВ "Фінансова компанія "Інвест Хаус", відповідач має намір продати зазначене нежитлове приміщення. Вартість предмету договору, погоджена сторонами, становить 715 000,00 грн. Крім того, п. 10 зазначеного договору передбачено відшкодування другій стороні збитків у розмірі 2000 000,00 грн. у разі ухилення від укладення договору купівлі-продажу. У зв`язку з накладенням арешту на нежитлове приміщення, ТОВ "Перший Інвестиційний Клуб", як власник останнього, фактично позбавлений можливості розпоряджатись майном, а відтак, упущена вигода складає 715 000,00 грн. З урахуванням наведеного та на підставі ст. 154 ЦПК України, представник відповідача просив забезпечити відшкодування можливих збитків, які можуть бути спричинені забезпеченням позову у даній цивільній справі, шляхом внесення позивачем на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі 715 000,00 грн.

Представник позивача адвокат Пономаренко А.В. у судовому засіданні просив відмовити у задоволенні заяви про зустрічне забезпечення, у зв`язку з її необґрунтованістю і надуманістю.

Представник відповідача ТОВ "Перший Інвестиційний Клуб" у судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, заяву про зустрічне забезпечення просив задовольнити.

Представник відповідача ПАТ"Банк "Фінанси та Кредит" у судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності.

Третя особа - державний реєстратор Виконавчого комітету Павлоградської міської ради Дніпропетровської області, у судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності.

Ознайомившись із доводами заяви про зустрічне забезпечення, вислухавши думку представника позивача, вивчивши матеріали справи, приходжу до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, що можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Зустрічне забезпечення - це гарантія відшкодування можливих для відповідача збитків, яке має на меті забезпечити певний баланс сторін і нейтралізувати можливі негативні наслідки, що можуть виникнути у результаті застосування судом забезпечувальних заходів.

Згідно із ч. 3 ст. 154 ЦПК України суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо:

1) позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або

2) суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Таким чином, зустрічне забезпечення застосовується судом за заявою відповідача і з метою захисту саме законних інтересів відповідача, а тому право на звернення з відповідною заявою (клопотанням) про застосування зустрічного забезпечення має відповідач.

У відповідності до ч.ч. 4, 5 ст. 154 ЦПК України зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин немає можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом: надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд немає сумнівів; вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов`язаних із забезпеченням позову. Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

Реалізація заходів зустрічного забезпечення є правом суду, а не його обов`язком, за винятком випадків, передбачених ч. 3 ст. 154 ЦПК України.

Вжиття заходів зустрічного забезпечення у розумінні ч. 3 ст. 154 Цивільного процесуального кодексу України є не диспозитивним правом суду, а його обов`язком.

Такого висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду в результаті перегляду справи № 753/2380/18-ц у постанові від 10 квітня 2019 року (касаційне провадження № 61-38399св18).

При розгляді заяви про зустрічне забезпечення позову, суд враховує практику Європейського суду з прав людини. Так, згідно п. 43 Рішення по справі «Шмалько проти України» право на суд одним з аспектів якого є право на доступ, тобто право подати позов з приводу цивільно-правових питань до суду. Однак це право було б ілюзорним, якби правова система держави допускала, щоб остаточне судове рішення, яке має обов`язкову силу, не виконувалося на шкоду одній зі сторін.

Таким чином, невжиття заходів як забезпечення позову так і зустрічного забезпечення, може призвести до утруднення виконання рішення суду, а відтак й до порушення права особи на доступ до правосуддя, в аспекті ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Разом з тим, суд враховує, що заходи зустрічного забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Отже, у будь-якому випадку, для вирішення питання про вжиття заходів зустрічного забезпечення позову, необхідно встановити, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, а також встановити, які існують можливі ризики завдання збитків, вжиті судом заходами забезпечення позову.

Частиною 1 ст. 81 ЦПК України, передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Проте, представником відповідача ТОВ "Перший Інвестиційний Клуб" не надано жодного належного та допустимого доказу на підтвердження того, що позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Враховуючи предмет та підстави даного позову, відсутність доказів завдання відповідачу збитків внаслідок вжиття заходів забезпечення позову відносно спірного нерухомого майна, а також те, що заявником не надано належних та допустимих доказів на підтвердження викладених у заяві обставин, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні заяви представника відповідача про застосування заходів зустрічного забезпечення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 149 - 155, 157, 353, 354, 355 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Перший Інвестиційний Клуб" про зустрічне забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю "Перший Інвестиційний Клуб", Публічного акціонерного товариства "Банк "Фінанси та Кредит", третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: державний реєстратор Виконавчого комітету Павлоградської міської ради Дніпропетровської області, про визнання недійсним договору про відступлення прав вимоги та скасування державної реєстрації права власності - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`ятнадцять днів з дня її проголошення або складення, а учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Відповідно до п.п. 15.5 п. 15 ч. 1 розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи через Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо її не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя В.М. Бондаренко