Справа № 476/1101/18
Провадження № 2/476/82/2019
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18.10.2019 року с.м.т. Єланець

Єланецький районний суд Миколаївської області в складі:

головуючого - судді Чернякової Н.В.

за участю секретаря Безкровної А.С.

позивачки ОСОБА_1 , представника позивачки Вуїв О.В ОСОБА_2 , відповідачів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , представника відповідача ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_6 , ОСОБА_4 про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини

В С Т А Н О В И В :

12.12.2018 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_3 , ОСОБА_6 , ОСОБА_4 про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Свої вимоги мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її матір ОСОБА_7 , після смерті якої відкрилася спадщина у вигляді земельної ділянки площею 11 га, призначеної для ведення товарного сільськогосподарського виробництва на території Малоукраїнської сільської ради Єланецького району Миколаївської області, житловий будинок, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , з присадибною земельною ділянкою площею 0,25 га, призначеною для його обслуговування та земельної ділянки для ведення особистого підсобного господарства площею 0,11 га. Після смерті матері їй стало відомо про існування заповіту, складеного спадкодавицею 08.11.2016 року, згідно якого все майно, належне їй на день смерті, вона заповіла відповідачу ОСОБА_3 Вказаний заповіт вважає недійсним та оскаржила його у судовому порядку, так як, за життя її мати неодноразово обіцяла вищевказану земельну ділянку площею 11 га саме їй, а тому не могла заповісти її відповідачу. Крім того, всі витрати пов`язанні з організацією та проведенням поховання матері понесли її діти, а не відповідач ОСОБА_3

Однак, своєчасно, у встановлений ч.1 ст.1270 ЦК України строк, вона спадщину не прийняла у зв`язку з тим, що: у населеному пункті, де вона проживає, відсутній нотаріус; вона має багатодітну сім`ю, члени якої потребують постійного догляду, зокрема, її молодші діти протягом січня-червня 2017 року часто хворіли у зв`язку з чим багато часу було витрачено на їхнє лікування, син ОСОБА_8 є учнем Єланецької восьмирічної дитячої музичної школи, а донька Дар`я студенткою Миколаївського інституту права Національного університету "Одеська юридична академія", що також потребує додаткових зусиль та витрат; у підсобному господарстві вона з чоловіком мають велике підсобне господарство, пасіку, а також мають у користуванні земельні ділянки, що призвело до постійної занятості; у квітні 2017 року її чоловік вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 125 КК України, у зв`язку з чим він змушений був неодноразового їздити на виклики слідчого та у судові засідання, що також порушило звичайний життєвий ритм сім`ї та поклало на неї додаткові обов`язки.

Посилаючись на те, що всі вищевказані обставини у своїй сукупності стали перешкодою для звернення у встановлений строк із заявою про прийняття спадщини, просила суд визнати поважними причини пропуску строку для прийняття спадщини та визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті матері ОСОБА_7 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном три місяці.

Позивачка та її представник позовні вимоги підтримали, просили задовольнити.

Відповідачка ОСОБА_4 проти задоволення позовних вимог не заперечувала.

Відповідач ОСОБА_3 та його представник проти задоволення позовних вимог заперечили, посилаючись на їх безпідставність та необґрунтованість. Вважають, що вказані позивачкою та її представником причини пропуску строку для прийняття спадщини не є поважними та не пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами на вчинення цих дій. Крім того, з пояснень самої позивачки слідує, що вона часто з різних причин бувала в с.м.т. Єланець, де є нотаріальні контори, а тому вона мала можливість звернутися із заявою про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_7 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідач ОСОБА_6 у визначений строк відзив до суду не направив, у судові засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив.

Вислухавши учасників справи, свідків, дослідивши матеріали справи, встановивши факти та відповідні до них правовідносини, суд приходить до наступного висновку.

Так, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців) (ст. 1216 ЦК України).

Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою (частини 1 статті 1220 ЦК України).

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст. 1218 ЦК України).

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК України).

Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини (ст. 1223 ЦК України).

Частиною 1 ст. 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Для прийняття спадщини згідно із ч. 1 ст. 1270 ЦК України встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як встановлено у ході розгляду справи по суті та вбачається з матеріалів справи, ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивачки ОСОБА_7 (том ОСОБА_9 а. с. 8, 11, 42, 148), яка на час відкриття спадщини була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 (том І а. с. 121).

Після смерті спадкодавиці відкрилася спадщина у вигляді земельної ділянки площею 11 га, призначеної для ведення товарного сільськогосподарського виробництва на території Малоукраїнської сільської ради Єланецького району Миколаївської області (том І а. с. 137, 141-143), земельної ділянки площею 0,25 га, призначеної для обслуговування житлового будинку, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (том І а. с. 139) та земельної ділянки для ведення особистого підсобного господарства площею 0,11 га (том І а. с. 138).

На випадок своєї смерті спадкодавиця зробила розпорядження, склавши 08.11.2016 року заповіт, який посвідчено секретарем Малоукраїнської сільської ради Єланецького району Миколаївської області та зареєстровано в реєстрі за №72, згідно якого все майно, належне їй на день смерті, заповіла онукові - відповідачу ОСОБА_3 (том ОСОБА_9 а. с. 122, 124).

З матеріалів справи слідує, що за заявою відповідача ОСОБА_3 приватним нотаріусом Єланецького районного нотаріального округу Миколаївської області Волошиним В.В. щодо спадкового майна ОСОБА_7 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , заведено спадкову справу (том І а. с. 117-168).

Інші особи із заявами про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_7 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , протягом встановленого законом строку до приватного нотаріуса не зверталися.

Судом встановлено, що позивачка не проживала разом зі спадкодавицею на день смерті і пропустила встановлений законом строк для прийняття спадщини (том І а. с. 9), тому вправі звернутись до суду з позовом про визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини.

Так, відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування", особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців,які прийняли спадщину (частина друга статті1272ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

За змістом ч.3 ст.1272 ЦК України поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

Позивачка та її представник в обґрунтування поважності причин пропуску строку для подання заяви для прийняття спадщини посилаються на ряд обставин, зокрема, у населеному пункті, де проживає позивачка, відсутній нотаріус; вона має багатодітну сім`ю, члени якої потребують постійного догляду, зокрема, її молодші діти протягом січня-червня 2017 року часто хворіли у зв`язку з чим багато часу було витрачено на їхнє лікування, син ОСОБА_8 є учнем Єланецької восьмирічної музичної школи, а донька ОСОБА_10 студенткою Миколаївського інституту права НУ "ОЮА", що також потребує додаткових зусиль та витрат; у підсобному господарстві вона з чоловіком мають велике підсобне господарство, пасіку, а також мають у користуванні земельні ділянки, що призвело до постійної занятості; у квітні 2017 року її чоловік вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 125 КК України, у зв`язку з чим він змушений був неодноразового їздити на виклики слідчого та у судові засідання, що також порушило звичайний життєвий ритм сім`ї та поклало на неї додаткові обов`язки.

З матеріалів справи сліду, що позивачка ОСОБА_1 разом з чоловіком ОСОБА_11 є багатодітною сім`єю та мають п`ятьох дітей: ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , та ОСОБА_15 , ІНФОРМАЦІЯ_6 (том І а. с. 10-16). ОСОБА_12 є студенткою Миколаївського інституту права НУ "ОЮА" (том І а. с.23), а ОСОБА_14 навчається в Єланецькій восьмирічній дитячій музичній школі з 01.09.2016 року по класу скрипки та хореографії з навантаженням 9 учбових годин на тиждень (том І а. с. 22).

Також станом на 01.01.2017 року позивачка мала у своїй власності підсобне господарство, зокрема, корову, трьох свиней, двох овець, птицю у кількості 30 шт. та бджолосім`ї у кількості 20 шт. (том І а. с. 24), земельну ділянку площею 2 га, яку самостійно обробляла протягом 2017 року (том І а. с. 26), а її чоловік ОСОБА_11 мав у користуванні та самостійно обробляв земельні ділянки площею 0,25 га, призначену для будівництва та обслуговування житлового будинку і господарських будівель, площами 0,68 га та 1,67 на, призначені для ведення особистого підсобного господарства, та площами 32 га, 7,6442 га, 13,5 га, призначені для ведення товарного сільськогосподарського виробництва (том І а. с. 25, 27-31).

Крім того, вироком Єланецького районного суду Миколаївської області від 14.11.2017 року чоловіка позивачки ОСОБА_11 визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України, та призначено йому покарання у вигляді штрафу у розмірі 50 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 850 грн. (том І а. с. 32-35).

Суд враховує вищевказані доводи позивачки та її представника, проте, вважає, що наявність у позивачки багатодітної сім`ї, яка потребує піклування та догляду, та підсобного господарства не належить до кола вищевказаних поважних причин та є звичайними подіями життя людини. Також суд не може взяти до уваги інші зазначені вище позивачкою обставини та надати їм правового значення для вирішення спору відповідно до умов, передбачених статтею 1272 ЦК.

На підтвердження аргументів позивачки щодо поважності причин пропуску строку подання заяви для прийняття спадщини нею надано виписки із медичних карт дітей ОСОБА_14 та ОСОБА_15 , з яких вбачається, що її діти часто хворіли, зокрема, і в період січень-червень 2017 року та знаходились на амбулаторному лікуванні (том І а. с. 17-18). Крім того, у період з 18.04.2017 року по 25.04.2017 року, 03.06.2017 року по 09.06.2017 року, 27.09.2017 року по 03.10.2017 року син позивачки ОСОБА_15 знаходився на стаціонарному лікуванні у Центрі первинної медико-санітарної допомоги Єланецької центральної районної лікарні, який знаходиться в с.м.т. Єланець, з діагнозами гострий обструктивний бронхіт та гострий фарингіт (том І а. с. 19, 21).

Суд, надаючи належну оцінку медичним документам, які, на думку позивачки та її представника, підтверджують перешкоди для своєчасного звернення до нотаріальної контори, приходить до переконання, що вони є непереконливими, оскільки хвороби дітей мали періодичний характер, позивачка під час лікування сина в стаціонарі Центру первинної медико-санітарної допомоги Єланецької центральної районної лікарні знаходилась біля нього, а тому вказані обставини не можуть вважатися непереборною перешкодою для подання заяви нотаріусу, що саме по собі не потребує вчинення складних та тривалих дій з боку спадкоємиці.

Отже, суд приходить до переконання, що позивачка мала можливість, у встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини, подати заяву до нотаріальної контори про прийняття спадщини, відкритої після смерті матері. А тому вважає, що зазначені позивачкою обставини для надання додаткового строку для прийняття спадщини не є об`єктивними, непереборними, істотними труднощами, які перешкоджали їй у встановлений законом строк звернутися із заявою про прийняття спадщини, у розумінні положень статті 1272 ЦК України.

Крім того, суд зауважує, що позивачка мала можливість подати заяву про прийняття спадщини шляхом направлення заяви через відділення поштового зв`язку, проте, не виявила бажання реалізувати своє право таким чином.

Встановивши зазначені обставини, суд, враховуючи аргументи та доводи позивача та її представника, приходить до висновку про відсутність підстав, передбачених статтею 1272 ЦК України для визначення позивачці додаткового строку для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини. Безспірних доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку для звернення із заявою про прийняття спадщини позивачка не надала, тобто не довела наявності об`єктивних, непереборних, істотних труднощів, що відповідно до статті 81 ЦПК є її процесуальним обов`язком, а відтак вважає за необхідне відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. ст. 12, 81, 263, 264, 265 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

У задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_6 , ОСОБА_4 про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини відмовити.

Рішення може бути оскаржено до Миколаївського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Єланецький районний суд Миколаївської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Повний текст рішення буде виготовлено 28.10.2019 року.

Суддя Н.В.Чернякова