Провадження №2/369/4938/19
УХВАЛА

про залишення без руху

11.11.2019 м. Київ

Суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Дубас Т.В., вирішуючи питання про відкриття провадження в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя,-

ВСТАНОВИЛА:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя.

Розглянувши матеріали позовної заяви вважаю, що вона не відповідає вимогам ст.175, 177 ЦПК України, а тому підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Відповідно до ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Відповідно до пункту 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі (частина 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір»).

Згідно з ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» фізичною особою сплачується судовий збір за подачу до суду позовної заяви з майновою вимогою 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як вбачається із матеріалів справи, визначена позивачем ціна позову становить 942 000 грн.

Позивачем ОСОБА_1 сплачено судовий збір в сумі 2000 грн., що підтверджується квитанцією від 08.10.2019 року.

Позивач вважає, що судовий збір має бути сплачений за ставкою судового збору, визначеною для позовів про поділ майна при розірванні шлюбу та має становити 5763 гривень.

Тому просила розстрочити їй сплату решти судового збору у розмірі 3000 гривень до закінчення розгляду справи по суті, у зв`язку із скрутним матеріальним становищем та перебування у декретній відпустці до досягнення дитиною віку трьох років.

Враховуючи вищевикладене слід заначити наступне.

Зазначена ставка судового збору, яка вказана позивачем застосовується у випадках одночасного заявлення вимог про розірвання шлюбу та поділу майна подружжя.

З огляду на те, що у вказаній справі не вирішуються вимоги про розірвання шлюбу, приходжу до висновку про те, що спір, який виник між сторонами є майновим, а тому судовий збір має бути сплачений за такою ставкою - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позивачем зазначена сума позову, яка складає 942 000 грн., тобто сума сплаченого судового збору, має становити 9420.00 гривень.

Окрім того, за нормою пункту 2 частини 1 статті 176 ЦПК України, ціна позову у позовах про визнання права власності на майно або його витребування визначається - вартістю майна.

Також п. 9 ст. 176 ЦПК України визначає, що ціна позову у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності визначається дійсною вартістю нерухомого майна.

Згідно зі статтею 5 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність" суб`єктами оціночної діяльності є: суб`єкти господарювання - зареєстровані в установленому законодавством порядку фізичні особи - суб`єкти підприємницької діяльності, а також юридичні особи незалежно від їх організаційно-правової форми та форми власності, які здійснюють господарську діяльність, у складі яких працює хоча б один оцінювач, та які отримали сертифікат суб`єкта оціночної діяльності відповідно до цього Закону; органи державної влади та органи місцевого самоврядування, які отримали повноваження на здійснення оціночної діяльності в процесі виконання функцій з управління та розпорядження державним майном та (або) майном, що є у комунальній власності, та у складі яких працюють оцінювачі.

Відповідно до статті 12 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність" за результатами проведеної оцінки майна складається звіт чи акт про оцінку майна.

Позивачем в позовній заяві не визначено ринкової вартості квартири відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні». Зокрема, не подано звіт про оцінку ринкової вартості квартири.

Крім того, позивачем не зазначено вартість квартири, виходячи із ринкової вартості аналогічного нерухомого майна в даному населеному пункті.

Тому позивачу необхідно надати суду звіт про оцінку спірного майна у відповідності до якого позивачу необхідно встановити ціну позову та сплатить судовий збір.

Відповідно до пункту 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі (частина 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір»).

Згідно з ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» фізичною особою сплачується судовий збір за подачу до суду позовної заяви з майновою вимогою 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відтак позивачу необхідно подати до суду звіт про оцінку спірного майна відповідно до якого визначити ціну позову та сплатити судовий збір за вимогу майнового характеру, та надати до суду оригінал квитанції про сплату судового збору.

Що стосується, клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору у розмірі 3000 гривень, мотивуючи клопотання тим, що судовий збір на даний час даний є непомірно великим для позивача, оскільки позивач на даний час перебуває у відпустці по догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку.

Відповідно до ч.1 та ч.3 ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Вивчивши матеріали позовної заяви та клопотання позивача ОСОБА_1 , не вбачає підстав для відстрочення сплати судового збору при розгляді даної справи, так як твердження позивача про скрутний фінансовий стан, не знайшли свого підтвердження та до суду не надано доказів про неможливість сплати позивачем судового збору у розмірі встановленому Законом України «Про судовий збір», а тому клопотання ОСОБА_1 , не підлягає до задоволення.

Враховуючи вищенаведені вимоги закону, приходжу до висновку, що позовну заяву слід залишити без руху і надати позивачу строк десять днів з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви, шляхом приведення її у відповідність до норм ст. 175 ЦПК України.

Виходячи з положень ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. 175, 177, 185, ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИЛА:

Відмовити Юрчак ОСОБА_3 у клопотанні про розстрочення сплати судового збору до закінчення розгляду справи по суті.

Позовну заяву за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя - залишити без руху, надавши строк для виправлення недоліків тривалістю 10 днів з дня отримання даної ухвали.

Повідомити позивача про необхідність усунення недоліків шляхом направлення йому копії даної ухвали та роз`яснити, що у разі не виправлення недоліків до вказаного терміну позовна заява вважатиметься неподаною та буде йому повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Т.В. Дубас