КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
єдиний унікальний номер справи: 359/6905/19
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 листопада 2019 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів:

судді - доповідача: Білич І.М.

суддів: Іванченко М.М., Панченко М.М.

при секретарі: Кемському В.В.

за участю: представника Департаменту патрульної поліції - Орлова О.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Департаменту патрульної поліції на ухвалу Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 15 серпня 2019 року, постановлену під головуванням судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області Журавського В.В.

по цивільній справі № 359/6905/19 за позовом Департаменту патрульної поліції до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про відшкодування завданої майнової шкоди, -

в с т а н о в и л а :

У липні 2019 року Департамент патрульної поліції звернувся до суду із позовом про відшкодування завданої майнової шкоди спричиненої внаслідок протиправних дій відповідачів, що полягали у неналежному виконанні вимог наказу ДПП від 01.02.2016 року № 71 «Про організацію належного обліку та збереження спеціальних засобів», а саме втрати 3 одиниць бронежилетів 2 - го класу захисту «Корсар М -1 -2» та 15 одиниць палок гумових на суму 12 505, 86 гривень.

Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 15 серпня 2019 року у відкритті провадження за позовом Департаменту патрульної поліції до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про відшкодування завданої майнової шкоди - відмовлено. Роз`яснено право на звернення до суду з позовом в порядку адміністративного судочинства.

Не погоджуючись з ухвалою суду представником Департаменту патрульної поліції - Кривошеєвою О.В. подано апеляційну скаргу, за результатами розгляду якої ставилось питання про її скасування та направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції. З посиланням на порушення судом першої інстанції норм процесуального права.

Представник позивача у судовому засіданні підтримав подану апеляційну скаргу та просив суд її задовольнити в повному обсязі.

Відповідачі про день і час розгляду справи повідомлялися належним чином у встановленому законом порядку. У судове засідання не з`явилися, поважність причин неявки суду не повідомили.

Колегія суддів вважає за можливе розглянути справу у їх відсутність в силу вимог ст. 372 ЦПК України.

Заслухавши доповідь судді - доповідача, пояснення осіб що з`явилися в судове засідання, перевіривши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає що подана апеляційна скарга не підлягає до задоволення виходячи з наступного.

Суд першої інстанції відмовляючи у відкритті провадження у справі за позовом Департаменту патрульної поліції про відшкодування завданої майнової шкоди виходив з того, що між сторонами у справі виник спір з приводу стягнення збитків, завданих особою державі під час проходження служби у поліції, а тому є публічно - правовим та підлягає розгляду в порядку, передбаченому КАС України.

Звертаючись з апеляційною скаргою позивач вказував на те, що підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є завдання майнової шкоди іншій особі. Одним з видів відповідальності, яку несуть поліцейські відповідно до закону у разі вчинення протиправних діянь є цивільно-правова відповідальність. Відтак, завдання шкоди та процес її відшкодування не є публічно-правовим спором, оскільки має місце деліктне зобов`язання, а компетенцією адміністративних судів є вирішення спорів предметом яких є перевірка законності рішень, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу місцевого самоврядування, їхньою посадовою або службовою особою, прийнятих або вчинених ними при здійсненні владних управлінських функцій. А тому спір не можна вважати публічно-правовим, оскільки він не пов`язаний із захистом прав громадянина від порушень з боку суб`єкта владних повноважень. Зазначаючи, що такий висновок викладено і у постановах Великої Палати Верховного Суду від 19.06.2019 року у справі № 646/14523/15; від 19.06.2019 року у справі № 703 /2718/16 та від 27.03.2019 року № 1304/11018/2012.

Колегія суддів вважає, що зазначені доводи апеляційної скарги не можуть бути підставою для скасування ухвали суду з урахуванням того, що відповідачі по справі перебувають на публічній службі.

Публічна служба - діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади АРК, органах місцевого самоврядування ( п. 17 ч. 1 ст. 4 КАСУ)

Частиною 4 ст.19 КАС установлено, що юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно - правових спорах, зокрема спорах з приводу прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби.

З метою встановлення чіткого критерію визначення юрисдикції спорів щодо відшкодування шкоди/стягнення збитків, завданих особою, яка перебуває або перебувала на посадах, віднесених до державної або публічної служби, за позовом суб`єкта владних повноважень, велика Палата Верховного Суду 05 грудня 2018 року в справі № 818/1688/16 відступивши від раніше викладених висновків вказала, що у випадку зобов`язання особи, яка перебуває на посаді державної /публічної служби, відшкодувати шкоду або збитки, завдані внаслідок виконання нею службових/посадових обов`язків перед судом обов`язково постане питання не лише встановлення обсягу завданої шкоди/ збитків, а й оцінки правомірності дій такої особи.

Водночас в рамках цивільного процесу суд не може досліджувати та встановлювати правомірність дій, рішень чи бездіяльності державного службовця або посадовця, оскільки така можливість передбачена лише в адміністративному процесі в силу приписів статті 19 КАС, якою охоплюється питання прийняття на публічну службу, її проходження та звільнення.

Указані спори підлягають вирішенню в порядку адміністративного судочинства, як такі, що пов`язані з питанням реалізації правового статусу особи, яка перебуває на посаді публічної служби, від моменту прийняття її на посаду і до звільнення з публічної служби, зокрема й питаннями відповідальності за рішення, дії чи бездіяльність на відповідній посаді, що призвели до завдання шкоди/збитків, навіть якщо притягнення її до відповідальності шляхом подання відповідного позову про стягнення такої шкоди/збитків відбувається після її звільнення з державної служби.

З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів вважає, що ухвала суду постановлена з дотриманням норм процесуального права і підстав для її скасування з доводів викладених у апеляційній скарзі нема.

Керуючись ст.ст. 364, 368, 375, 381-383, 384, 387 ЦПК України, колегія суддів,-

п о с т а н о в и л а :

Апеляційну скаргу Департаменту патрульної поліції залишити без задоволення.

Ухвалу Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 15 серпня 2019 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття. Може бути оскаржена у касаційному порядку шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 08 листопада 2019 року.

Суддя - доповідач:

Судді: