Справа № 570/5565/18
Номер провадження 2/570/427/2019
УХВАЛА

"08" листопада 2019 р.

Рівненський районний суд Рівненської області в особі:

судді Красовського О.О.

з участю:

секретаря судових засідань Беднарчук Г.П.

представників сторін - адвокатів Щербяк Ю.В., Жуковського О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Рівне цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 ; третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору приватний нотаріус Рівненського міського нотаріального округу Науменко Лідія Костянтинівна про витребування майна з чужого незаконного володіння,скасування записів про державну реєстрацію права власності, -

в с т а н о в и в :

Представник відповідачки заявив клопотання про скасування заходів забезпечення позову. Зазначає, що ухвалою Рівненського районного суду Рівненської області від 27.11.2018 р. були вжиті заходи в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про витребування майна з чужого незаконного володіння шляхом накладення арешту на земельну ділянку з кадастровим № НОМЕР_1 : НОМЕР_2 , площею 0,1285 га, що знаходиться за адресою: с. Обарів Рівненського району Рівненської області; та об`єкт незавершеного будівництва житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 . Власник - ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_3 , мешканець АДРЕСА_2 ).

Вважає, що при постановленні ухвали не було враховано, що позивачка не довела суду про наявність спору; що позивачка не була учасником договору купівлі-продажу, оскільки земельна ділянка та об`єкт незавершеного будівництва перейшли до відповідачки на підставі договору купівлі-продажу, укладеного між ТОВ «БУДКОМФОРТ-ЛАЙН» та ОСОБА_2 ; що вжиті заходи забезпечення позову не відповідають принципам законності, пропорційності, справедливої рівноваги.

Тому просить суд скасувати заходи забезпечення позову, що були вжиті на підставі ухвали Рівненського районного суду Рівненської області від 27.11.2019 р.

Також просить суд вжити заходи зустрічного забезпечення, визначивши розмір зустрічного забезпечення 29490 грн., зобов`язавши позивачку внести ці грошові кошти на депозитний рахунок Рівненського районного суду Рівненської області протягом трьох днів з дня постановлення ухвали про зустрічне забезпечення.

В судовому засіданні представник відповідача підтримав заявлені клопотання з підстав, що у них викладені. Не заперечив, що на даний час між сторонами наявний спір, але зазначає, що на час постановлення судом ухвали не було підстав для прийняття відповідного рішення. Тому він звернувся до суду з зазначеним клопотанням про скасування заходів забезпечення позову.

Вважає, що наявні достатні підстави для вжиття заходів зустрічного забезпечення; підстави для прийняття судом такого рішення зазначені у заяві.

Представник позивачки вважає, що немає підстав для задоволення клопотань.

Між сторонами існує спір; існує реальна загроза того, що у разі невжиття заходів забезпечення позову спірна земельна ділянка та незавершений будівництвом будинок можуть бути відчужені відповідачем. Додала, що відповідач не розрахувався з ТОВ «БУДКОМФОРТ-ЛАЙН» за отримане за договором купівлі-продажу майно, фактично він отримав це майно безоплатно. Отже, вжиттям заходів забезпечення позову ніяка шкода правам чи інтересам відповідача не була завдана, і не може бути завдана.

Також вважає, що немає підстав для вжиття заходів зустрічного забезпечення.

Тому просить відмовити в задоволенні заявлених клопотань.

Заслухавши пояснення учасників процесу та дослідивши матеріали справи суд вважає, що клопотання не підлягають до задоволення.

Як встановлено в судовому засіданні, ухвалою Рівненського районного суду Рівненської області від 27.11.2018 р. були вжиті заходи в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про витребування майна з чужого незаконного володіння шляхом накладення арешту на земельну ділянку з кадастровим № НОМЕР_1 : НОМЕР_2 , площею 0,1285 га, що знаходиться за адресою: с. Обарів Рівненського району Рівненської області; та об`єкт незавершеного будівництва житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 . Власник - ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_3 , мешканець АДРЕСА_2 ).

Представник відповідача зазначає, що ЄСПЛ констатує порушення статті І Першого протоколу до Конвенції, якщо хоча б одного критерію не буде додержано.

Критерій «законності» означає, що втручання держави у право власності особи повинно здійснюватися на підставі закону - нормативно-правового акта, що має бути доступним для заінтересованих осіб, чітким та передбачуваним у питаннях застосування та наслідків дії його норм. Сам лише факт, що правова норма передбачає більш як одне тлумачення, не означає, що закон непередбачуваний. Сумніви щодо тлумачення закону, що залишаються, враховуючи зміни в повсякденній практиці, усувають суди в процесі здійснення правосуддя.

Втручання держави в право власності особи є виправданим, якщо воно здійснюється з метою задоволення «суспільного», «публічного» інтересу, при визначенні якого ЄСПЛ надає державам право користуватися «значною свободою (полем) розсуду». Втручання держави в право на мирне володіння майном може бути виправдане за наявності об`єктивної необхідності у формі суспільного, публічного, загального інтересу, який може включати інтерес держави, окремих регіонів, громад чи сфер людської діяльності.

Принцип «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, буде розглядатися як порушення статті І Першого протоколу, якщо не було дотримано справедливої рівноваги (балансу) між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання.

«Справедлива рівновага» передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між метою, що передбачається для досягнення, та засобами, які використовуються.

Необхідний баланс не буде дотриманий, якщо особа несе «індивідуальний і надмірний тягар».

Однак при розгляді клопотання не було встановлено, що вжитими заходами забезпечення позову відповідач особа несе «індивідуальний і надмірний тягар».

Так само не було встановлено, що ухвала не відповідає критеріям законності, чи були не дотримані принципи пропорційності чи справедливої рівноваги.

Як вбачалося з матеріалів позовної заяви, між сторонами існує спір. Предметом спору у справі є витребування земельної ділянки та об`єкта незавершеного будівництва житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 .

Як зазначає позивачка, згадане майно всупереч волі позивачки було спочатку внесено до статутного фонду товариства з обмеженою відповідальністю БУДКОМФОРТ-ЛАЙН, а згодом було продано та передано у власність відповідача.

Отже, у суду були підстави вважати, що зазначене нерухоме майно може бути відчужене на користь третіх осіб, та у разі невжиття заходів забезпечення позову це може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Представник відповідача не спростував заяву представника позивачки про те, що після переходу права власності на майно від ТОВ БУДКОМФОРТ-ЛАЙН до відповідача останній не вніс грошові кошти на рахунок ТОВ БУДКОМФОРТ-ЛАЙН, з приводу чого були судові спори.

Та й сам представник відповідача не заперечив тієї обставини, що між сторонами існує спір щодо нерухомого майна.

Таким чином суд, розглядаючи заяву про забезпечення позову, з урахуванням доказів, наданих позивачкою на підтвердження своїх вимог, пересвідчився в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; був з`ясований обсяг позовних вимог, а також відповідність виду забезпечення позову, який просила застосувати позивачка, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

За наведеного немає підстав для скасування ухвали про забезпечення позову.

Щодо іншого клопотання про постановлення ухвали про зустрічне забезпечення, то суд зазначає наступне.

На відміну від забезпечення позову, метою якого є захист інтересів позивача, зустрічне забезпечення направлено, перш за все, на захист інтересів відповідача.

Реалізація заходів зустрічного забезпечення є правом суду, а не його обов`язком, за виключенням випадків, передбачених частиною третьою статті 154 Цивільного процесуального кодексу України, в якій зазначено, що суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Відповідно до частини четвертої статті 154 ЦПК України зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом: надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів; вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов`язаних із забезпеченням позову.

Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову (частина п`ята статті 154 ЦПК України).

При розгляді справи не були встановлені умови, за яких суд мав би постановити ухвалу про зустрічне забезпечення.

Позивачка має зареєстроване в установленому законом порядку місце проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України.

Представник відповідача не довів, що позивачка не має майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Суду не були надані докази того, що майновий стан позивачки або її дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

За наведеного немає підстав для постановлення ухвали про зустрічне забезпечення.

Керуючись ст. 259 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

У задоволенні клопотання представника відповідача адвоката Жуковського О.В. про скасування заходів забезпечення позову та про постановлення ухвали про зустрічне забезпечення відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Рівненського апеляційного суду через Рівненський районний суд Рівненської області протягом 15 днів з дня проголошення, або безпосередньо до Рівненського апеляційного суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом 15 днів з дня вручення відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя Красовський О.О.

Повне рішення суду складено 12.11.2019 р.