Ухвала

06 листопада 2019 року

м. Київ

справа № 464/7307/16-ц

провадження № 61-19062ск19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Шиповича В.В., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Сихівського районного суду м. Львова від 24 травня 2018 року та постанову Львівського апеляційного суду від 29 серпня 2019 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Львівської міської ради, ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: ОСОБА_3 , приватний нотаріус Львівського міського нотаріального округу Дудко Олена Олександрівна, про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за законом,

ВСТАНОВИВ:

22 жовтня 2019 року засобами поштового зв`язку ОСОБА_1 подана касаційна скаргана рішення Сихівського районного суду м. Львова від 24 травня 2018 року та постанову Львівського апеляційного суду від 29 серпня 2019 року, повний текст якої складено 09 вересня 2019 року, у цивільній справі № 464/7307/16-ц.

Касаційна скарга містить клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження.

Відповідно до статті 390 Цивільного процесуального кодексу України

(далі - ЦПК України) касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження рішення Сихівського районного суду м. Львова від 24 травня 2018 року та постанови Львівського апеляційного суду від 29 серпня 2019 року підлягає задоволенню, оскільки копію оскаржуваної постанови апеляційного суду ОСОБА_1 отримала 25 вересня 2019 року, що підтверджено доданими до касаційної скарги документами.

Разом із тим, на даний час касаційне провадження не може бути відкрито, а касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Документ, що підтверджує сплату ОСОБА_1 судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документ, що підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону до касаційної скарги не додано.

Із касаційної скарги вбачається, що ОСОБА_1 оскаржує судові рішення судів попередніх інстанцій в частині відмови в задоволенні позовних вимог (визнання права власності в порядку спадкування на 1/4 частини спірної квартири).

Відповідно до частини четвертої статті 6 Закону України «Про судовий збір» якщо скаргу (заяву) подано про перегляд судового рішення в частині позовних вимог (сум, що підлягають стягненню за судовим рішенням), судовий збір за подання скарги (заяви) вираховується та сплачується лише щодо перегляду судового рішення в частині таких позовних вимог (оспорюваних сум).

Пунктом 2 частини першої статті 176 ЦПК України передбачено, що у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна.

Отже за касаційною скаргою ОСОБА_1 у справі № 464/7307/16-ц судовий збір підлягає обчисленню як за вимогу майнового характеру.

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» розмір ставки судового збору за подання касаційної скарги на рішення суду становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в межах оспорюваної суми.

Відповідно до частини третьої статті 6 Закону України «Про доступ до судових рішень» суд при здійсненні судочинства може використовувати лише текст судового рішення, який опубліковано офіційно або внесено до Єдиного державного реєстру судових рішень (далі ЄДРСР).

Аналіз ЄДРСР свідчить, що суди попередніх інстанцій вважали, що ринкова (дійсна) вартість спірної квартири становить 1 162 444 грн, а 1 / 4 її частина відповідно 290 611 грн.

Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання касаційної скарги на рішення суду становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в межах оспорюваної суми.

З урахуванням наведених обставин та виходячи із того, що позов було пред`явлено до суду у 2016 році, - за подання касаційної скарги ОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір у розмірі 5 812,22 гривень (із розрахунку

(290 611 грн х 1% х 200%), де 290 611 грн розмір оспорюваної суми.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду має бути перераховано до УК у Печерському районі/ Печерський район/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, номер рахунку отримувача (стандарт IBAN): UA7026007, ККДБ: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)», символ звітності банку: 207.

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір».

Крім того, відповідно до пункту 5 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі має бути зазначено в чому полягає неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

В касаційній скарзі ОСОБА_1 не зазначено в чому саме полягає неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального праваСихівським районним судом м. Львова при ухваленні рішення від 24 травня 2018 року та Львівським апеляційним судом при прийнятті постанови від 29 серпня 2019 року.

Крім того, в порушення пункту 1 частини четвертої статті 392 ЦПК України ОСОБА_1 додала до касаційної скарги лише дві її копії, в той час, як у справі беруть участі дві відповідачі та дві треті особи.

Недоліки касаційної скарги мають бути усунені шляхом:

- надання суду оригінал документу про сплату судового збору в розмірі 5 812,22 гривень;

- зазначення у касаційній скарзі в чому полягає неправильне застосування судами в оскаржених судових рішенням норм матеріального права чи порушення норм процесуального права;

- надання ще двох копій касаційної скарги із доданими до них матеріалами.

Відповідно до частини другої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Стаття 185 ЦПК України передбачає залишення заяви без руху із наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

Оскільки касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 ЦПК України, вона відповідно до частини другої статті 393

ЦПК України залишається без руху.

Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Поновити ОСОБА_1 строк на касаційне оскарження рішення Сихівського районного суду м. Львова від 24 травня 2018 року та постанови Львівського апеляційного суду від 29 серпня 2019 року.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Сихівського районного суду м. Львова від 24 травня 2018 року та постанову Львівського апеляційного суду від 29 серпня 2019 року у цивільній справі № 464/7307/16-ц залишити без руху.

Встановити ОСОБА_1 строк - десять днів з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків касаційної скарги.

У разі невиконання у встановлений судом строк вимог цієї ухвали скарга вважатиметься неподаною і буде повернута особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя В. В. Шипович