Провадження №2/760/4858/19
Справа №760/8207/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 травня 2019 року суддя Солом`янського районного суду м. Києва Оксюта Т.Г. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСББ «Солом`янська 15-А», третя особа голова ОСББ «Солом`янська 15-А» Євсігнєєв В`ячеслав Миколайович про зміну формулювання підстав та дати звільнення, стягнення компенсації за затримку розрахунку та видачу трудової книжки та компенсацію за невикористану відпустку, -

В С Т А Н О В И В :

Ухвалою судді Солом`янського районного суду м. Києва від 26.03.2019 року позивачу наданий строк для виправлення недоліків заяви терміном п`ять днів з моменту отримання копії ухвали.

Разом з позовною заявою позивач подав клопотання про звільнення його від сплати судового збору.

Частиною 1 статті 136 ЦПК України визначено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно ч. 3 цієї ж статті з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

В обґрунтування заяви про звільнення від сплати судового збору позивач посилався на незадовільний матеріальний стан, у зв`язку з незаконним звільненням та зазначив, що трудова книжка йому не була видана, у зв`язку з чим він позбавлений можливості працевлаштуватися.

Як вказував Європейський суд з прав людини у рішенні «Креуз проти Польщі» за заявою № 28249/95 від 19.06.2001 «право на суд» не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. Гарантуючи сторонам право доступу до суду для визначення їхніх "цивільних прав та обов`язків", пункт 1 статті 6 залишає державі вільний вибір засобів, що використовуватимуться для досягнення цієї мети.

Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» № 3674 від 08.07.2011 року визначено, що, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Враховуючи те, що предметом позову є захист трудових прав, суд прийшов до висновку про звільнення позивача від сплати судового збору.

При цьому, вищевказана заява не відповідала вимогам п. 3, 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, а саме: позивач просив стягнути з відповідача компенсацію за затримку розрахунків та видачі трудової книжки, а також стягнути грошову компенсацію за невикористані дні щорічної відпустки за 2018 рік.

Однак, позивач не зазначив в якій сумі підлягає стягненню зазначені компенсації, не надав обґрунтованого розрахунку сум компенсацій, які він просив стягнути та не зазначив ціну позову.

Також, в порушення вимог п.п. 6, 7 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позивачем не було зазначено відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язків досудовий порядок врегулювання спору та не зазначено відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися.

З матеріалів заяви вбачається, що ухвала про виправлення недоліків від 26.03.2019 року позивачем отримана 13.04.2019 року та станом на 10.05.2019 року ним не виправлено недоліків викладених в ухвалі.

На підставі вищевикладеного прихожу до висновку, що заявник не виправив недоліків перелічених в ухвалі від 26.03.2019 року, а тому відповідно до ч. 3 ст.185 ЦПК України заява вважається неподаною та повинна бути повернута заявнику.

Керуючись ч. 3 ст. 185 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСББ «Солом`янська 15-А», третя особа голова ОСББ «Солом`янська 15-А» Євсігнєєв В`ячеслав Миколайович про зміну формулювання підстав та дати звільнення, стягнення компенсації за затримку розрахунку та видачу трудової книжки та компенсацію за невикористану відпустку - вважати неподаною та повернути заявнику.

Повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Солом`янський районний суд м. Києва протягом п`ятнадцяти днів з моменту її отримання шляхом подання апеляційної скарги.

Суддя