Постанова

Іменем України

07 листопада 2019 року

м. Київ

справа № 640/12119/18

провадження № 61-13837св19

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Коротенка Є. В. (судді-доповідача), Зайцева А. Ю., Курило В. П.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідачі: Київський відділ державної виконавчої служби м. Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області, Державне підприємство «Сетам»,

треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу Київського відділу державної виконавчої служби м. Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області на рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 11 січня 2019 року у складі судді Шереметьєвої Л. А. та постанову Київського апеляційного суду від 12 червня 2019 року у складі колегії суддів: Кашперської Т. Ц., Фінагеєва В. О., Яворського М. А.,

ВСТАНОВИВ:

Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У липні 2018 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Київського відділу державної виконавчої служби м. Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області (далі - Київский ВДВС м. Харків ГТУЮ у Харківській області), Державного підприємства «Сетам» (далі - ДП «Сетам»), треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про визнання недійсними електронних торгів, протоколу проведення електронних торгів, акту про проведені електронні торги, стягнення гарантійного внеску та грошових коштів.

На обґрунтування позовних вимог зазначила, що 29 травня 2018 року відбулися електронні торги з реалізації нерухомого майна - трикімнатної квартири, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , власником якої був ОСОБА_2 Позивача визнано переможцем електронних торгів. Отримавши 06 червня 2018 року акт про проведені електронні торги, позивач звернулася до приватного нотаріуса з приводу видачі свідоцтва з прилюдних торгів, але постановою нотаріуса від 21 червня 2018 року їй було відмовлено у видачі свідоцтва через наявність арешту, накладеного Солом`янським ВДВС м. Києва від 21 травня 2018 року.

З`ясувалось, що на час проведення електронних торгів з реалізації нерухомого майна воно вже було арештоване у межах іншої цивільної справи за позовом ОСОБА_4 та інших до ОСОБА_2 про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири та витребування майна. Крім того, позивачу стало відомо, що відповідно до свідоцтва про право власності, придбана нею квартира належить на праві спільної часткової власності ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , і є двокімнатною, а не трикімнатною, як було зазначено у характеристиці лоту.

Позивач вважає, що вартість квартири не відповідає фактичному стану та дійсності, а оцінка квартири проходила без її огляду.

Просила суд, визнати недійсними електронні торги з реалізації арештованого нерухомого майна - квартири за адресою: АДРЕСА_1 , проведені ДП «Сетам» 29 травня 2018 року, результати яких оформлено протоколом від 29 травня 2018 року № 335635; визнати недійсним протокол проведення електронних торгів від 29 травня 2018 року № 335635; визнати недійсним акт про проведені електронні торги від 06 червня 2018 року у виконавчому провадженні № 55354989; стягнути з ДП «Сетам» на користь позивача сплачений нею гарантійний внесок в розмірі 34 454,00 грн, стягнути з Київського ВДВС м. Харків ГТУЮ у Харківській області сплачені нею грошові кошти в розмірі 656 626,00 грн; вирішити питання про розподіл судових витрат.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Солом`янського районного суду м. Києва від 11 січня 2019 року позов задоволено.

Визнано недійсними електронні торги з реалізації кв. АДРЕСА_1 , проведені ДП «Сетам» 29 травня 2018 року.

Визнано недійсним протокол проведення електронних торгів від 29 травня 2018 року № 335635, складений за результатами проведення електронних торгів з реалізації квартири АДРЕСА_1 , сформований ДП «Сетам».

Визнано недійсним акт про проведені електронні торги від 06 червня 2018 року, складений головним державним виконавцем Київського ВДВС м. Харків ГТУЮ у Харківській області Ігнатенко О. Б., та затверджений начальником відділу Хабловим В. М.

Стягнуто з ДП «Сетам» на користь ОСОБА_1 34 454, 00 грн гарантійного внеску.

Стягнуто з Київського ВДВС м. Харків ГТУЮ у Харківській області на користь ОСОБА_1 грошові кошти в сумі 654 626,00 грн.

Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Рішення суду першої інстанції мотивоване тим, що на момент проведення електронних торгів спірна квартира знаходилася під забороною відчуження на підставі ухвали суду, що є предметом спору у іншій цивільній справі. На електронні торги було виставлене майно та проведено торги за підробленими документами і фактичні технічні характеристики проданого майна не відповідає його характеристикам, зазначеним у лоті торгів.

Не погодившись із цим рішенням,Київський ВДВС м. Харків ГТУЮ у Харківській області, ДП «Сетам» подали до суду апеляційні скарги.

Короткий зміст постанови суду апеляційної інстанції

Постановою Київського апеляційного суду від 12 червня 2019 року апеляційні скарги Київського ВДВС м. Харків ГТУЮ у Харківській області, ДП «Сетам» залишені без задоволення.

Рішення Солом?янського районного суду м. Києва від 11 січня 2019 року залишено без змін.

Апеляційний суд погодився з висновками суду першої інстанції, оскільки вони відповідають встановленим обставинам справи та нормам матеріального і процесуального права.

Доводи особи, яка подала касаційну скаргу

У липні 2019 року Київський ВДВС м. Харків ГТУЮ у Харківській області подав до Касаційного цивільного суду в складі Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 11 січня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 12 червня 2019 року, у якій, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просив оскаржувані судові рішення судів першої та апеляційної інстанції скасувати та ухвалити нове про відмову у задоволенні позову в повному обсязі.

Касаційна скарга мотивована тим, що судами першої та апеляційної інстанції ухвалені судові рішення без повного дослідження усіх доказів та обставин, що мають значення для справи.

Доводи інших учасників справи

Інші учасники справи не скористались своїм правом на подання до суду своїх заперечень щодо змісту і вимог касаційної скарги, відзиву на касаційну скаргу до касаційного суду не направили.

Надходження касаційної скарги до суду касаційної інстанції

24 липня 2019 року касаційна скарга передана судді-доповідачу.

Ухвалою Верховного Суду від 26 липня 2019 року відкрито касаційне провадження за поданою касаційною скаргою та витребувано цивільну справу.

Фактичні обставини справи, встановлені судами

Суди встановили, що на примусовому виконанні Київського ВДВС м. Харків ГТУЮ у Харківській області перебувало виконавче провадження № 55354989 з примусового виконання виконавчого листа № 757/19618/15-к, виданого від імені Печерського районного суду м. Києва 17 листопада 2016 року про стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 в рахунок відшкодування спричиненої кримінальним правопорушенням матеріальної шкоди в розмірі 2 903 897,42 грн.

16 січня 2018 року постановою державного виконавця Солом`янського РВ ДВС м. Київ за дорученням Київського ВДВС м. Харків ГТУЮ у Харківській області проведено опис та накладено арешт на нерухоме майно боржника ОСОБА_2 при примусовому виконанні виконавчого листа від 17 листопада 2016 року № 757/19618/15-к, а саме - квартиру за адресою: АДРЕСА_1 . Описом визначено, що квартира є трикімнатною, загальною площею 70,6 кв.м, житловою площею 42 кв.м.

22 березня 2018 року Київським ВДВС м. Харків ГТУЮ у Харківській області направлено заявку на реалізацію арештованого майна за виконавчим провадженням № 55354989 на адресу Харківської філії ДП «Сетам».

28 березня 2018 року на сайті ДП «Сетам» розміщені відомості щодо лоту № 271958, яким є квартира за адресою: АДРЕСА_1 , зазначена кількість кімнат - 3, площа приміщень: перша - 18,0 кв.м, друга - 12,0 кв.м, третя - 12,0 кв.м, кухня - 8,2 кв.м, ванна - 3,6 кв.м, вбиральня - 1,3 кв.м, кладова - 0,7 кв.м, лоджія - 6,8 кв.м, коридор - 8,0 кв.м.

Висновок про початкову вартість трьохкімнатної ізольованої квартири АДРЕСА_1 загальною площею 70,6 кв.м за адресою: АДРЕСА_1 , складений на підставі порівняльного підходу.

29 травня 2018 року ДП «Сетам» сформовано протокол № 335635 проведення прилюдних торгів про те, що виконавцем були надані послуги з організації та проведення торгів, загальний розмір винагороди організатору торгів - 34 454,00 грн, дата та час початку і завершення торгів 29 травня 2018 року, реєстраційний номер лота 278723, найменування майна: трикімнатна квартира загальною площею 70,6 кв.м, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , ціна продажу 689 080,00 грн, переможець торгів - ОСОБА_1 на підставі найвищої цінової пропозиції.

ОСОБА_1 сплатила ДП «Сетам» гарантійний внесок в розмірі 34 454,00 грн та на рахунок Київського ВДВС м. Харків ГТУЮ у Харківській області - залишок вартості придбаної квартири в розмірі 656 626,00 грн

06 червня 2018 року начальником Київського ВДВС м. Харків ГТУЮ у Харківській області затверджено акт про проведені електронні торги при примусовому виконанні виконавчого листа № 757/19618/15-к, виданого 17 листопада 2016 року Печерським районним судом м. Києва про стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 в рахунок відшкодування спричиненої кримінальним правопорушенням матеріальної шкоди в розмірі 2 903 897,42 грн.

Постановою приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Данич О. Ф. від 21 червня 2018 року ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва з прилюдних торгів на майно в зв`язку із виявленням арешту, накладеного Солом`янським РВ ДВС м. Києва від 18 травня 2018 року.

25 червня 2018 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Данич О. Ф. прийнято рішення державного реєстратора про відмову у державній реєстрації права власності ОСОБА_1 на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта, 21 травня 2018 року державним виконавцем Солом`янського РВ ДВС м. Київ Брика Є. О. накладено арешт на квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , на підставі постанови від 18 травня 2018 року, особа, майно/права якої обтяжуються - ОСОБА_8

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 16 травня 2017 року у справі № 760/18392/16-ц задоволено заяву ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про забезпечення позову, накладено арешт на кв. АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_2 .

Згідно свідоцтва про право власності від 15 січня 2014 року, виданого відділом приватизації державного житла управління житлово-комунального господарства Солом`янської районної в м. Києві державної адміністрації, квартира за адресою: АДРЕСА_1 , належить на праві приватної, спільної часткової власності ОСОБА_4 та членам її сім`ї: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , загальна площа квартири становить 49,60 кв.м.

Згідно довідки про показники об`єкту нерухомого майна, виданої Київським міським бюро технічної інвентаризації від 05 вересня 2018 року № 05/09/18-2958, відповідно до проведеної інвентаризації від 05 вересня 2018 року, квартира за адресою: АДРЕСА_1 , має такі показники: загальна площа 49,6 кв.м, житлова площа 30,1 кв.м.

23 серпня 2018 року Київським ВДВС м. Харків ГТУЮ у Харківській області направлено повідомлення про вчинення кримінального правопорушення на адресу Київського ВП ГУНП в Харківській області, згідно якого на адресу відділу надійшла засвідчена належним чином копія вироку Печерського районного суду м. Києва по справі № 757/19618/15-к, відповідно до якого була встановлена відсутність осіб, таких як ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , оскільки за даним вироком суду обвинуваченим є ОСОБА_9

Позиція Верховного Суду

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Перевіривши доводи касаційної скарги, Верховний Суд дійшов висновку, що касаційна скарга підлягає залишенню без задоволення з огляду на наступне.

Положеннями частини другої статті 389 ЦПК України передбачено, що підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Згідно з частиною першою статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Вимогами частин першої та другої статті 400 ЦПК України визначено, що під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими. Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

Згідно статті першої Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) (далі - рішення) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

За змістом статей 48, 56, 57, 61 вказаного Закону заходами примусового виконання рішень є, зокрема, звернення стягнення на майно боржника, що полягає в його арешті, вилученні та примусовій реалізації.

За загальним правилом реалізація арештованого майна здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною (частина перша статті 61 цього Закону).

Предметом позовних вимог у цій справі є визнання електронних торгів недійсними.

Правова природа процедури реалізації майна на електронних торгах полягає в продажі майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця-учасника торгів, та складанні за результатами їх проведення акта про проведення торгів, що передбачено пунктом 8 розділу ІХ Тимчасового порядку, та вказано, що акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно у випадках, визначених законодавством. Вказаний акт є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на прилюдних торгах, а отже, є договором.

З аналізу частини першої статті 650, частини першої статті 655 та частини четвертої статті 656 ЦК України можна зробити висновок, що процедура набуття майна на електронних торгах є різновидом договору купівлі-продажу. Сторонами в договорі купівлі-продажу є продавець і покупець.

Відчуження майна з електронних торгів відноситься до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватись недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, які встановлені частинами першою-третьою та шостою статті 203 ЦК України (частина перша статті 215 цього Кодексу).

З урахуванням наведеного, набуття майна за результатами електронних торгів є особливим видом договору купівлі-продажу, за яким власником відчужуваного майна є боржник, а продавцями, які мають право примусового продажу такого майна є державна виконавча служба та організатор електронних торгів. Покупцем відповідно є переможець електронних торгів.

Виходячи з наведеного сторонами договору купівлі-продажу, оформленого за результатами проведених електронних торгів, є продавці - державна виконавча служба та організатор електронних торгів, та покупець - переможець електронних торгів.

Саме такий правовий висновок міститься у постанові Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2018 року у справі № 910/856/17.

Для застосування наслідків недотримання вказаних вимог, при вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними судам необхідно встановити, чи мало місце порушення вимог Тимчасового порядку та інших норм законодавства при проведенні електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів.

Згідно ч. 1 розділу І Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5, арештоване майно (далі - майно) - рухоме або нерухоме майно боржника (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 Закону України від 02 червня 2016 року № 1404-VIII «Про виконавче провадження»), на яке звернено стягнення і яке підлягає примусовій реалізації.

Відповідно до ст. 331 ЦК України, якщо право власності на нерухоме майно відповідно до закону підлягає державній реєстрації, право власності виникає з моменту державної реєстрації.

Частиною 4 розділу ІІ Порядку реалізації арештованого майна визначено, що за відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець).

Встановлено, що при підготовці до відчуження спірної квартири державним виконавцем відсутність заборони відчуження або арешту майна належним чином перевірена не була, хоча вказана посадова особа мала такий обов`язок та можливість шляхом безпосереднього доступу до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

При цьому суди дійшли вірного висновку, що з моменту накладення ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 16 травня 2017 року арешту на кв. АДРЕСА_1 на забезпечення позову ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 у справі № 760/18392/16-ц та внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна проведення будь-яких дій, у тому числі електронних торгів, направлених на відчуження вказаного майна, є незаконним.

Також судами встановлено, що 28 березня 2018 року на сайті ДП «Сетам» розміщені відомості щодо лоту № 271958 електронних торгів, яким є квартира загальною площею 70,6 кв.м, розташована за адресою: АДРЕСА_1 , зазначена кількість кімнат - 3, площа приміщень: перша - 18,0 кв.м, друга - 12,0 кв.м, третя - 12,0 кв.м, кухня - 8,2 кв.м, ванна - 3,6 кв.м, вбиральня - 1,3 кв.м, кладова - 0,7 кв.м, лоджія - 6,8 кв.м, коридор - 8,0 кв.м.

Згідно довідки про показники об`єкту нерухомого майна, виданої Київським міським бюро технічної інвентаризації від 05 вересня 2018 року № 05/09/18-2958, відповідно до проведеної інвентаризації від 05 вересня 2018 року, фактично квартира, яку придбала позивачка на електронних торгах і яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , є двокімнатною та має такі показники: загальна площа 49,6 кв.м, житлова площа 30,1 кв.м.

Тобто фактичні технічні характеристики проданого майна не відповідають його характеристикам, заявленим у лоті № 271958 електронних торгів, що є істотними умовами договору купівлі-продажу квартири. Відтак волевиявлення ОСОБА_1 як учасника правочину не відповідало її внутрішній волі, спрямованій на придбання об`єкта нерухомого майна з технічними характеристиками, заявленими саме в описанні лоту № 271958 електронних торгів.

Відповідно до частин першої, третьої статті 203 ЦПК України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі.

Відповідно до абзацу 2 частини першої статті 216 ЦК України у разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.

Отже у разі прийняття судового рішення про скасування (визнання недійсними) електронних торгів за позовом учасника електронних торгів, у сторін договору купівлі-продажу, оформленого за результатами електронних торгів, відповідно виникнуть права та обов`язки щодо повернення всього, що вони одержали на виконання договору.

Отже, оскільки при проведенні прилюдних торгів було порушено як правила проведення електронних торгів, так і загальні норми ЦК України, внаслідок чого порушено суб`єктивне цивільне право ОСОБА_1 , якою придбано квартиру з іншими, ніж заявлено в умовах торгів, технічними характеристиками, яка не підлягала примусовому продажу в порядку виконавчого провадження № 55354989, оскільки не могла відчужуватися внаслідок накладення арешту, що унеможливлює реєстрацію права власності не неї, суд першої інстанції, з висновком якого погодився й апеляційний суд, дійшов правильного висновку про задоволення вимог позивача про визнання недійсними електронних торгів, протоколу проведення електронних торгів, акту державного виконавця про реалізацію нерухомого майна, стягнення сплачених позивачем грошових коштів із відповідачів.

Доводи Київського відділу державної виконавчої служби м. Харків про відсутність обтяжень на квартиру на момент здійснення спірних торгів відповідно до довідок з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно від 12 грудня 2017 року, спростовуються довідкою з цього ж реєстру від 19 червня 2018 року, згідно якої, арешт на спірну квартиру накладений із внесенням відповідного запису 21 травня 2018 року. Тобто на момент проведення електронних торгів квартира перебувала під обтяженням.

Інші доводи касаційної скарги не дають підстав для висновку, що оскаржувані судові рішення ухвалені без додержання норм матеріального і процесуального права, та зводяться до переоцінки доказів у справі, що відповідно до положень статті 400 ЦПК України, знаходиться поза межами повноважень Верховного Суду. Наведені у касаційній скарзі доводи були предметом дослідження в судах попередніх інстанцій із наданням відповідної правової оцінки всім фактичним обставинам справи, яка ґрунтується на вимогах чинного законодавства, і з якою погоджується суд касаційної інстанції.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суді, та відмінності, які існують у держава-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо надання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки з огляду на конкретні обставини справи (Проніна проти України, № 63566/00 § 23, ЄСПЛ від 18 липня 2006 року. Оскаржувані судові рішення відповідають критерію обґрунтованості судового рішення.

Верховний Суд встановив, що оскаржувані судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій ухвалені з додержанням норм матеріального права та процесуального права, а доводи касаційної скарги їх висновків не спростовують, на законність ухвалених судових рішень не впливають.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Відповідно до частини третьої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.

Враховуючи наведене, колегія суддів залишає касаційну скаргу без задоволення, а оскаржувані судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій - без змін, оскільки підстави для їх скасування відсутні.

Відповідно до частини третьої статті 436 ЦПК України суд касаційної інстанції за результатами перегляду оскаржуваного судового рішення вирішує питання про поновлення його виконання (дії).

Оскільки дія рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 11 січня 2019 року та постанови Київського апеляційного суду від 12 червня 2019 року була зупинена ухвалою Верховного Суду від 26 липня 2019 року, у зв`язку із залишенням цих судових рішень без змін необхідно поновити їх дію.

Щодо судових витрат

Відповідно до підпункту «в» пункту 4 частини першої статті 416 ЦПК України суд касаційної інстанції повинен вирішити питання про розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді касаційної інстанції.

Оскільки у задоволенні касаційної скарги відмовлено, підстав для нового розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з розглядом справи у суді першої та апеляційної інстанцій, а також розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді касаційної інстанції, немає.

Керуючись статтями 400, 401, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу Київського відділу державної виконавчої служби м. Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області залишити без задоволення.

Рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 11 січня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 12 червня 2019 року залишити без змін.

Поновити виконання рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 11 січня 2019 року та постанови Київського апеляційного суду від 12 червня 2019 року.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді: Є. В. Коротенко

А. Ю. Зайцев

В. П. Курило