Справа № 589/2378/18
Провадження № 2-о/589/32/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 вересня 2019 року Шосткинський міськрайонний суд Сумської області у складі:

головуючого судді Литвинко Т.В.,

за участю секретаря судового засідання Афанасенко Т.Л.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Шостка цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Миронівська сільська рада Шосткинського району Сумської області про встановлення факту родинних відносин та факту прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

04 червня 2018 року ОСОБА_1 звернулась до суду з заявою, в якій просить встановити факт того, що померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 доводилась рідною матір`ю померлій ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 та була бабою ОСОБА_1 . Обґрунтовуючи вимоги заяви, ОСОБА_1 зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її баба ОСОБА_2 . Після її смерті відкрилась спадщина на належне їй майно у вигляді земельної ділянки на території Миронівської сільської ради. Єдиним спадкоємцем після померлої була її дочка (мати заявника) ОСОБА_3 , проте за життя вона спадкових прав не оформила. Заявник в свою чергу є спадкоємцем після померлої ОСОБА_3 , яка спадщину прийняла, однак при зверненні до нотаріальної контори їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину через відсутність документів, які б підтверджували родинний зв`язок між бабою заявника та її матір`ю, також їй було роз`яснено, що оскільки ОСОБА_4 свого часу не подала до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини після померлої ОСОБА_2 , не була зареєстрована на день її смерті за однією адресою, та не надала доказів про фактичне управління та володіння спадковим майном, то дане питання має бути вирішено в судовому порядку.

Заявник ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилась надала заяву, в якій заяву підтримала в повному обсязі та прохала слухати справу за її відсутності.

Представник заінтересованої особи в судове засідання не з`явився, надав заяву, в якій зазначив, що заявлені вимоги ОСОБА_1 визнає та просить розглянути справу у його відсутність.

Дослідивши матеріали справи, надавши їм відповідну правову оцінку, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для задоволення заяви.

Відповідно до витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 .

Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина на належне їй майно.

Як зазначає заявник, єдиним спадкоємцем за законом після смерті ОСОБА_2 була її донька ОСОБА_3 мати заявника, яка спадщину прийняла шляхом вступу в фактичне управління та володіння майном.

Згідно свідоцтва про смерть ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 в с. Миронівка Шосткинського району Сумської області.

Згідно повідомлення Шосткинської міськдержнотконтори від 06 вересня 2019 року, після смерті ОСОБА_3 заведена спадкова справа за № 816/2008. Спадщину прийняли діти спадкодавця ОСОБА_5 та ОСОБА_1 .

На даний час ОСОБА_1 має намір оформити спадкові права на земельні ділянки, які успадкувала її мати ОСОБА_3 після смерті своєї матері ОСОБА_2 , однак вона позбавлена такої можливості, оскільки не може документально підтвердити родинні відносини між бабою та матір`ю, через відсутність свідоцтва про народження ОСОБА_3 , а також той факт, що ОСОБА_3 після померлої матері ОСОБА_2 прийняла спадщину шляхом фактичного вступу в володіння та управління спадковим майном.

З метою встановлення даних фактів судом досліджено наступні докази.

Як зазначає заявник та підтверджено письмовими доказами по справі ОСОБА_3 була тричі заміжня. 27 грудня 1959 року вона вперше уклала шлюб з ОСОБА_6 та змінила прізвище з « ОСОБА_7 » на « ОСОБА_8 ». 29 липня 1963 року цей шлюб розпався. Після розірвання шлюбу ОСОБА_9 змінила прізвище на дошлюбне « ОСОБА_10 ». 19 листопада 1963 року ОСОБА_11 зареєструвала шлюб з ОСОБА_12 та змінила прізвище на « ОСОБА_13 ». Вказаний шлюб розірвано 27 листопада 1969 року. Втретє ОСОБА_3 зареєструвала шлюб 15 січня 1970 року з ОСОБА_14 та змінила прізвище з « ОСОБА_13 » на « ОСОБА_15 ». Вказане прізвище вона мала і на час смерті.

З вказаного можна зробити висновок, що оскільки дошлюбне прізвище ОСОБА_3 - « ОСОБА_16 », що збігається з прізвищем баби заявника ОСОБА_2 , то ОСОБА_2 мала родинні відносини з ОСОБА_3 .

Також судом встановлено, що ОСОБА_3 є матір`ю заявника, яка народилась під час перебування ОСОБА_3 в зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_12 , тому в свідоцтві про народження заявника її батьками записані ОСОБА_17 та ОСОБА_12 (а.с.13)

Заявник після реєстрації шлюбу 25 січня 1986 року з ОСОБА_18 змінила прізвище з « ОСОБА_13 » на « ОСОБА_19 ». (а.с.14)

Допитана в судовому засіданні в якості свідка ОСОБА_20 показала, що заявник є її матір`ю. ОСОБА_3 доводилась їй бабою, а ОСОБА_2 прабабою. Прабаба ОСОБА_2 , баба ОСОБА_3 та дід ОСОБА_14 переїхали до с. Миронівка з с. Шкирманівка. Прабаба ОСОБА_2 з тих пір постійно проживала в с. Миронівка, вела там господарство. Баба ОСОБА_3 з дідом ОСОБА_14 здебільшого мешкали в м. Шостка, де мали квартиру. До прабаби вони приїжджали, допомагати дбати господарство. Після того як помер дід ОСОБА_14 , баба переїхала мешкати до своєї матері ОСОБА_2 в с. Миронівка, оскільки прабаба на той час вже була квола та потребувала сторонньої допомоги. Проте, на момент смерті прабаби ІНФОРМАЦІЯ_3 2000 ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 була зареєстрована в АДРЕСА_1 . В 2008 році, внаслідок замикання в хаті, де мешкала ОСОБА_3 відбулась пожежа, під час якої вона загинула, також були знищені під час пожежі і всі документи, в тому числі, і свідоцтво про народження баби ОСОБА_3

Допитаний в судовому засіданні в якості свідка ОСОБА_21 показав, що заявник є його матір`ю. ОСОБА_3 доводилась йому бабою, а ОСОБА_2 прабабою. Йому відомо, що баба проживала в с. Миронівка одна. Останній раз був в с. Миронівка на похоронах баби в 2008 році.

Отже, як вбачається з вищевикладеного, заявником доведено належними, допустимими та достатніми доказами, що ОСОБА_2 була рідною матір`ю ОСОБА_3 та доводилась їй, ОСОБА_1 , рідною бабою.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами від якого залежить виникнення майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку встановлення цих фактів та за відсутності спору про право.

Постановою Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995р. №5 "Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення", передбачено, що суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки.

Таким чином, беручи до уваги вказані норми закону та зважаючи на ті обставини, що встановлення факту родинних відносин має для заявника юридичне значення, оскільки дозволяє реалізувати право на спадкування, не має ознак спору про право і зазначений факт суд визнав доведеним, тому суд вважає, що заява про встановлення факту родинних відносин підлягає задоволенню.

Що стосується вимог заяви про встановлення факту прийняття спадщини ОСОБА_3 після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , то слід також звернути увагу на наступне.

З відповіді нотаріуса Шосткинської міської державної нотаріальної контори на запит суду вбачається, що після смерті ОСОБА_2 спадкоємці для прийняття спадщини в нотаріальну контору не звертались.

Разом з тим, згідно довідки, яка видана виконавчим комітетом Миронівської сільської ради 30 травня 2018 року за №298 ОСОБА_2 по день своєї смерті була зареєстрована та проживала по АДРЕСА_1 одна. Проте, після смерті ОСОБА_2 її донька ОСОБА_3 спадщину прийняла, оскільки фактично вступила в управління та володіння спадковим майном. Доглядала за будинком, в якому проживала померла, обробляла земельну ділянку біля будинку.

Дана обставина підтверджується також показами допитаного в судовому засіданні свідка ОСОБА_20 .

Відповідно до ст. 548 ЦК УРСР для придбання спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв. Не допускається прийняття спадщини під умовою або з застереженнями. Прийнята спадщина визнається належною спадкоємцеві з моменту відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 549 ЦК УРСР визнається, що спадкоємець прийняв спадщину у разі: 1) якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном; 2) якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини. Зазначені в цій статті дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини.

Пунктом 113 Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженою наказом Міністерства юстиції України від 14.06.1994 № 18/5, що діяла на час відкриття спадщини після померлого, передбачено, що свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям, що прийняли спадщину, тобто таким, які фактично вступили в управління або володіння спадковим майном чи подали заяву в державну нотаріальну контору про прийняття спадщини (ст. 549 Цивільного кодексу). Доказом вступу в управління чи володіння спадковим майном можуть бути: довідка житлово-експлуатаційної організації, правління житлово-будівельного кооперативу, виконавчого комітету місцевої Ради народних депутатів чи відповідної місцевої державної адміністрації про те, що спадкоємець безпосередньо перед смертю спадкодавця проживав разом з ним, або про те, що спадкоємцем було взято майно спадкодавця; запис у паспорті спадкоємця або в будинковій книзі, який свідчить про те, що спадкоємець був постійно прописаний в спадковому будинку (квартирі) в період шести місяців після смерті спадкодавця; квитанція про сплату податку, страхового платежу, та інші документи, що підтверджують факт вступу спадкоємця в управління чи володіння спадковим майном.

Таким чином суд вважає доведеним факт того, що ОСОБА_3 фактично вступила в володіння та управління спадщиною, яка відкрилась ІНФОРМАЦІЯ_1 після померлої ОСОБА_2 , тому її слід вважати такою, що спадщину прийняла.

З огляду на викладене заяву, ОСОБА_1 слід задовольнити в повному обсязі.

Керуючись ст.ст. 9, 12, 13, 81, 89, 211, 223, 259, 263, 264, 265, 268 ЦПК України, -

ВИРІШИВ:

Заяву задовольнити.

Встановити факт того, що померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 доводилась матір`ю померлій ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 і була рідною бабою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Встановити факт прийняття спадщини ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 шляхом фактичного вступу в володіння та управління спадковим майном.

Рішення суду може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подачі апеляційної скарги до Сумського апеляційного суду через суд першої інстанції.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Шосткинського міськрайонного суду

Сумської області Т.В.Литвинко