КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

11 листопада 2019 року місто Київ.

Справа № 757/45267/19-ц

Провадження № 06.07/824/221/2019

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Желепи О.В. розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід суддів Київського апеляційного суду Заришняк Г.М., Мараєвої Н.Є., Олійника В.І.

за заявою ОСОБА_1 про забезпечення позову до подання позовної заяви за позовом до Національного медичного університету ім. О.О. Богомольця, Міністерства охорони здоров`я України про визнання незаконними дій щодо проведення конкурсу на заміщення посади,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Київського апеляційного суду перебуває цивільна справа за заявою ОСОБА_1 про забезпечення позову до подання позовної заяви за позовом до Національного медичного університету ім. О.О. Богомольця, Міністерства охорони здоров`я України про визнання незаконними дій щодо проведення конкурсу на заміщення посади.

06 листопада 2019 року заявник подав до апеляційного суду заяву про відвід суддям Київського апеляційного суду Заришняк Г.М., Мараєвій Н.Є., Олійнику В.І., обґрунтовуючи її тим, що ОСОБА_1 стало відомо про те, що ОСОБА_2 має домовленість щодо розгляду даної справи на його користь, а саме про скасування заходів забезпечення позову. У зв`язку з чим, заявник має обґрунтовані сумніви щодо незалежного, безстороннього та неупередженого розгляду справи даною колегією.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 07 листопада 2019 року у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід суддів Київського апеляційного суду Заришняк Г.М., Мараєвої Н.Є., Олійника В.І. відмовлено за необґрунтованістю.

Відповідно до протоколу автоматичного розподілу судової справи заяву про відвід передано на розгляд судді апеляційного суду Желепі О.В.

Після проведення автоматичного розподілу справи та відповідно до ч.8 ст.40 ЦПК України питання про відвід суду вирішується без повідомлення учасників справи.

Згідно ч. 1 ст. 36 ЦПК України (у редакції Закону № 2147-VIII від 03 жовтня 2017 року) суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Згідно із пунктом 5 частини першої статті 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу, якщо є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

За усталеною практикою Європейського суду з прав людини наявність безсторонності згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. За суб`єктивним критерієм беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (п. 49 рішення у справі "Білуха проти України" від 09.11.2006).

У контексті суб`єктивного критерію особиста безсторонність судді презюмується, поки не доведено протилежного. При оцінці об`єктивного критерію окремо від поведінки суддів слід визначити, чи існували переконливі факти, які могли б викликати сумніви щодо їхньої безсторонності. Це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезстороннім, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (п.п. 29, 31 рішення Європейського суду з прав людини "Газета "Україна-центр" проти України" від 15.07.2010).

При розгляді заяви, не встановлено будь-яких вищенаведених обставин які б давали підстави для відводу колегії суддів.

При вирішенні заяви ОСОБА_1 про відвід суддів Київського апеляційного суду Заришняк Г.М., Мараєвої Н.Є., Олійника В.І. судом встановлено, що подана заява не містить об`єктивно обґрунтованих посилань на дійсні обставини, які викликають сумнів у об`єктивності або неупередженості суддів та можуть бути підставою для відводу відповідно до ст. 36 ЦПК України.

Доводи заяви про відвід суддів фактично обґрунтовані на припущеннях та є суб`єктивною думкою особи, яка заявляє такий відвід, а тому зазначене не може бути безумовною підставою для задоволення заяви про відвід.

Таким чином, оскільки наведені обставини в заяві про відвід є недоведеними та не ґрунтуються на вимогах закону та об`єктивних фактах, що свідчать про можливу упередженість суддів, така заява задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 34, 36, 40 ЦПК України, Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Желепи О.В.,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід суддів Київського апеляційного суду Заришняк Г.М., Мараєвої Н.Є., Олійника В.І.- відмовити.

Ухвала набирає законної сили з дня її підписання і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя Желепа О.В.