Ухвала

06 листопада 2019 року

м. Київ

справа № 754/12269/17

провадження № 61-6181 св 19

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Луспеника Д. Д. (суддя-доповідач), Білоконь О. В.,

Хопти С. Ф.,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження справу за позовом ОСОБА_1

до Прокуратури м. Києва, Державної казначейської служби України про відшкодування моральної шкоди за касаційними скаргами заступника прокурора міста Києва та Державної казначейської служби України

на рішення Деснянського районного суду м. Києва у складі судді

Лісовської О. В. від 07 листопада 2018 року та постанову Київського апеляційного суду у складі колегії суддів: Кулішенка Ю. М., Ігнатченко Н. В., Журби С. О. від 27 лютого 2019 року,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 07 листопада

2018 року позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено частково

Стягнуто з Державної казначейської служби України шляхом списання

з розрахункового рахунку Державної казначейської служби України, призначеного для відшкодування шкоди, завданої незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудового розслідування, прокуратури і суду, на користь ОСОБА_1 моральну шкоду у розмірі 372 300, 00 грн.

Постановою Київського апеляційного суду від 27 лютого 2019 року апеляційну скаргу заступника прокурора міста Києва залишено без задоволення.

Рішення Деснянського районного суду м. Києва від 07 листопада 2018 року залишено без змін.

У касаційній скарзі, поданій у березні 2019 року до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду, Державна казначейська служба України, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить оскаржувані судові рішення скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким відмовити

у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 .

У касаційній скарзі, поданій у квітні 2019 року до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду, заступник прокурора міста Києва, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить оскаржувані судові рішення скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 .

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки матеріалів справи.

У касаційній скарзі Державна казначейська служба України просить розгляд справи здійснювати за участю її представника.

Колегія суддів не знаходить підстав для задоволення клопотання.

Європейський суд з прав людини вказав, що процедура допуску скарг до розгляду та провадження виключно з питань права, на відміну від того, що стосується питань фактів, може відповідати вимогам статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, навіть якщо скаржнику не була надана можливість бути особисто заслуханим апеляційним чи касаційним судом, за умови, якщо відкрите судове засідання проводилось

у суді першої інстанції і якщо суди вищої інстанції не мали встановлювати факти справи, а тільки тлумачили відповідні юридичні норми (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Zhuk v. Ukraine» від 21 жовтня 2010 року).

Відповідно до частини першої статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Згідно з частиною першою статті 7 ЦПК України розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Такий випадок передбачено у частині тринадцятій статті 7 ЦПК України, згідно з якою розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Аналіз вищевказаних положень закону свідчить про те, що виклик учасників справи для надання пояснень у справі вирішується Верховним Судом

з урахуванням встановленої необхідності таких пояснень.

Так як відсутня необхідність у виклику осіб, які беруть участь у справі,

для надання пояснень, то підстав для розгляду справи в судовому засіданні

з повідомленням сторін немає.

Отже, у задоволенні клопотання Державної казначейської служби України про розгляд справи за участю її представника потрібно відмовити.

Оскільки колегією суддів не приймалось рішення про виклик учасників справи для надання пояснень у справі, то справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні), а копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України.

Ураховуючи, що згідно з частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, колегія суддів інформує учасників справи про те, що зазначена інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України.

Відповідно до частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, з урахуванням категорії і складності справи, справу розглянути колегією у складі п`яти суддів.

Керуючись частиною тринадцятою статті 7, частиною одинадцятою статті 34, частиною першою статті 401, частиною першою статті 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання Державної казначейської служби України про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін відмовити.

Справу за позовом ОСОБА_1 до Прокуратури

м. Києва, Державної казначейської служби України про відшкодування моральної шкоди за касаційними скаргами заступника прокурора міста Києва та Державної казначейської служби України на рішення Деснянського районного суду м. Києва від 07 листопада 2018 року та постанову Київського апеляційного суду від 27 лютого 2019 року призначити до розгляду в складі колегії з п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами.

Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному веб-порталі судової влади України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: Д. Д. Луспеник

О. В. Білоконь

С. Ф. Хопта