Справа № 128/2943/19
УХВАЛА

Іменем України

08 листопада 2019 року м. Вінниця

Суддя Вінницького районного суду Вінницької області Саєнко О.Б., вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 до Оцінювача ОСОБА_2 , Вінницького районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області, Державного підприємства «СЕТАМ» « про визнання недійсними звіту з експертної оцінки», треті особи , які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 ,-

УСТАНОВИВ:

01.11.2019 позивач звернувся до Вінницького районного суду Вінницької області з вищевказаним позовом , в якому просить суд визнати недійсним звіт з експертної оцінки комплексу будівель та споруд, розташованих в АДРЕСА_1 належних боржнику ОСОБА_3 , виконаний незалежним оцінювачем Байдою ОСОБА_12 01.07.2019, оскільки вважає, що цей звіт не в повній мірі відповідає вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна і має значні недоліки, що вплинули на достовірність оцінки нерухомого майна, що підтверджено рецензією виконаною ТОВ фірмою «Медінтеграція» ЛТД та переданою позивачу за актом прийому-передачі від 03.10.2019 .

04.11.2019 також через канцелярію суду позивачем ОСОБА_1 подано заяву про зміну заходів забезпечення позову.

Вивчивши позов та додані до нього матеріали, суд вважає за необхідне відмовити позивачу у відкритті провадження у даній справі на підставі п.1 ч.1 ст.186 ЦПК України, виходячи з такого.

Правові засади здійснення оцінки майна, майнових прав та професійної оціночної діяльності в Україні, її державного та громадського регулювання, забезпечення створення системи незалежної оцінки майна з метою захисту законних інтересів держави та інших суб`єктів правовідносин у питаннях оцінки майна, майнових прав та використання її результатів визначені Законом України « Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» № 2658-III. ( далі- Закон № 2658-III) .

Згідно із частиною четвертою статті 3 цього Закону № 2658-III процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. Вимоги до звітів про оцінку майна та актів оцінки майна встановлюються відповідно до статті 12 цього Закону.

Підставою проведення оцінки майна є, зокрема, договір між суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання та замовником оцінки, який укладається в письмовій формі та може бути двостороннім або багатостороннім (за змістом частини першої статті 10 і частини першої статті 11 Закону № 2658-III).

Відповідно до статті 33 Закону № 2658-III спори, пов`язані з оцінкою майна, майнових прав, вирішуються в судовому порядку.

Статтею 32 Закону № 2658-III передбачена відповідальність оцінювачів та суб`єктів оціночної діяльності, частиною другою якої визначено, що оцінювачі та суб`єкти оціночної діяльності - суб`єкти господарювання несуть відповідальність за невиконання або неналежне виконання умов договору, зокрема, за недостовірність чи необ`єктивність оцінки майна, відповідно до умов договору та закону.

Відтак, чинним законодавством України передбачені підстави відповідальності суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання в разі неналежного виконання (зокрема, недостовірність чи необ`єктивність оцінки майна) ним своїх обов`язків.

Водночас звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності (частина перша статті 12 Закону № 2658-III).

Системний аналіз наведених норм чинного законодавства свідчить про те, що звіт по оцінку майна є документом, який фіксує дії суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо оцінки майна, здійснювані ним у певному порядку та спрямовані на виконання його професійних обов`язків, визначених законом і встановлених відповідним договором.

Звіт про оцінку майна не створює жодних правових наслідків для учасників правовідносин з оцінки майна, а лише відображає та підтверджує зроблені суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання висновки і його дії щодо реалізації своєї практичної діяльності.

Тому встановлена правова природа звіту про оцінку майна унеможливлює здійснення судового розгляду щодо застосування до нього наслідків, пов`язаних зі скасуванням юридичних актів чи визнанням недійсними правочинів.

Отже, спори про визнання недійсним звіту про оцінку майна не можуть бути розглянуті у порядку будь-якого судочинства в Україні.

Дана правова позиція закріплена у висновку Постанови Великої Палати Верховного Суду від 13 березня 2018 року ( справа № 914/881/17, провадження № 12-18гс18) , а саме - за змістом статей 12, 33 Закону України від 12 липня 2001 року № 2658-III «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» звіт про оцінку майна не створює жодних правових наслідків для учасників правовідносин з оцінки майна, а лише відображає та підтверджує зроблені суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання висновки та його дії стосовно реалізації своєї практичної діяльності з визначених питань, що унеможливлює здійснення судового розгляду справ у спорах про визнання такого звіту недійсним.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.186 ЦПК України, суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Виходячи з вище наведеного, суд прийшов до висновку про відмову у відкритті провадженні у справі.

Оскільки суд відмовив позивачу у відкритті провадженні у даній справі, тому подану ним 04.11.2019 через канцелярію суду заяву про зміну заходів забезпечення позову, слід повернути позивачу , оскільки згідно ч.ч.1,2 ст. 165 ЦПК України, саме за клопотанням ( а не заявою про зміну заходів забезпечення позову) учасника справи суд може допустити заміну одного заходу забезпечення позову іншим. Питання про заміну одного заходу забезпечення позову іншим вирішується судом у судовому засіданні не пізніше наступного дня після надходження до суду відповідного клопотання учасника справи.

Отже розгляд в судовому засіданні клопотання учасника справи про заміну одного заходу забезпечення позову іншим, передбачає прийняття судом позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі, про що суд повинний постановити відповідну ухвалу, підстави для чого у суду відсутні.

Керуючись п.1 ч.1 ст.186 ЦПК України, Суддя-

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити позивачу ОСОБА_1 у відкритті провадження у даній цивільній справі на підставі п.1 ч.1 ст.186 ЦПК України.

Роз`яснити позивачу, що вирішення спору про визнання недійсним звіту про оцінку майна не відносяться до юрисдикції судів України.

Повернути позивачу ОСОБА_1 заяву про зміну заходів забезпечення позову від 04.11.2019.

Ухвала суду може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду через Вінницький районний суд.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повна ухвала суду складена 08.11.2019.

Суддя: