Справа № 693/679/19
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

05.11.2019 Жашківський районний суд Черкаської області в складі: головуючого судді Пічкура С.Д., за участю секретаря судового засідання: Олійник С.І., позивачки: ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Жашків цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про спростування недостовірної інформації,

установив:

Позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом у якому просить визнати недостовірною та такою, що порушує її права на повагу до гідності, честі та недоторканість ділової репутації, інформацію розповсюджену ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 на зустрічі з виборцями с. Баштечки. Зобов`язати відповідача спростувати в її присутності перед жителями с. Баштечки Жашківського району, Черкаської області, поширені ним недостовірні відомості, які порочать її честь та гідність. Стягнути з відповідача на її користь 30 000 грн моральної шкоди.

В обгрунтування своїх позовних вимог вказує на те, що вона будучи кандидатом на посаду голови Баштечківської об`єднаної територіальної громади ІНФОРМАЦІЯ_1 в приміщенні будинку культури с. Баштечки проводила зустріч з виборцями села. На даній зустрічі був присутній ОСОБА_2 , який повідомив присутнім, що вона була розрахована з роботи у зв`язку з відкриттям кримінальної справи та погрожував їй у розправі.

Вважає, що поширена інформація має негативний характер, поширення даної інформації впливає на зниження цінності її особи, та просить стягнути моральну шкоду згідно ст. 23 ЦК України.

В судовому засіданні позивачка свої позовні вимоги підтримала повністю з підстав викладених у позовній заяві та додатково пояснила, що під час проведення зустрічі із виборцями, на якій був присутній громадянин ОСОБА_2 , вона його особисто не знає, перший раз його бачила, останній поширив присутнім недостовірну інформацію, про те, що позивачку звільнено з роботи у зв`язку з відкриттям на неї кримінального провадження. Під час зборів, ОСОБА_2 вийшов із зали, а потім коли повернувся підійшов до неї і сказав: «що розбереться з нею, що проти неї заведено кримінальне провадження і її звільнено з роботи». Після цих слів, вона розвернулася до людей і запитала в нього, чи погрожує він їй, та в чому він розбереться. Також повідомила, що ОСОБА_2 , їй сказав, що вона була звільнена з роботи у зв`язку із заведеною на неї кримінальною справою. Потім, присутні в залі запитали в нього на кого була заведена кримінальна справа, не пояснюючи нічого він вийшов. Підтверджуючи свої пояснення, позивач вважає, що ОСОБА_2 принизив її і свідомо вилив проти неї бруд, а саме : обзивав її брехухою, та сказав, що вона їздила по селах, та розказувала, що вони знайомі з ОСОБА_2 і він її підтримує як кандидата. Після допиту свідка ОСОБА_4 фактично підтвердила його показання.

Відповідач у судове засідання не з`явився, про час і місце судового розгляду був повідомлений належним чином.

Вислухавши пояснення позивачки, показання свідків, розглянувши матеріали справи, встановивши обставини справи та відповідні до них правовідносини, суд виходить з наступного.

За змістом ст. 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей.

Статтею 34 Конституції України кожному гарантується право на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань.

Відповідно до ч. 1 ст. 277 ЦК України фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім`ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації.

Вимогами ст. 5 ЦПК України визначено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

В абзаці 1 п. 6 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» № 1 від 27 лютого 2009 року позови про захист гідності, честі чи ділової репутації вправі пред`явити фізична особа у разі поширення про неї недостовірної інформації, яка порушує її особисті немайнові права, а також інші заінтересовані особи (зокрема, члени її сім`ї, родичі), якщо така інформація прямо чи опосередковано порушує їхні особисті немайнові права.

Чинне законодавство не містить визначення понять гідності, честі чи ділової репутації, оскільки вони є морально-етичними категоріями й одночасно особистими немайновими правами, яким закон надає значення самостійних об`єктів судового захисту. Зокрема, під гідністю слід розуміти визнання цінності кожної фізичної особи як унікальної біопсихологічної цінності, з честю пов`язується позитивна соціальна оцінка особи в очах оточуючих, яка ґрунтується на відповідності її діянь (поведінки) загальноприйнятим уявленням про добро і зло.

Як випливає із змісту ст. 297 ЦК України кожен має право на повагу до його честі та гідності. Гідність та честь фізичної особи є недоторканими. Фізична особа має право звернутися до суду з позовом про захист її гідності та честі.

Відповідно до ст. 299 ЦК України, фізична особа має право на недоторканість своєї ділової репутації. Фізична особа може звернутися до суду з позовом про захист своєї ділової репутації .

Відповідно до ст. 30 Закону України «Про інформацію», ніхто не може бути притягнутий до відповідальності за висловлення оціночних суджень. Оціночними судженнями, є висловлювання, які не містять фактичних даних, критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, зокрема з огляду на характер використання мовностилістичних засобів (вживання гіпербол, алегорій, сатири). Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості (ч.2).

Юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову про захист гідності, честі чи ділової репутації, є сукупність таких обставин: а) поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; б) поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; в) поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; г) поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право.

Під поширенням інформації слід розуміти: опублікування її у пресі, передання по радіо, телебаченню чи з використанням інших засобів масової інформації; поширення в мережі Інтернет чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку; викладення в характеристиках, заявах, листах, адресованих іншим особам; повідомлення в публічних виступах, в електронних мережах, а також в іншій формі хоча б одній особі.

Допитані у судовому засіданні свідки, не підтвердили об`єктивно, що саме ОСОБА_2 поширив негативну інформацію відносно позивачки, а інших належних і допустимх доказів позичкою суду не надано.

Так, у судовому засіданні 24 вересня 2019 року свідок ОСОБА_5 пояснив, що ОСОБА_1 є його племінницею. 21.06.2019 року був присутній на зустрічі виборців, Зазначив, що на даній зустрічі був присутній ОСОБА_2 , його він особисто не знає, але знає, що він є керівником ТОВ «Прогрес». Також вказує, що останній під час доповіді ОСОБА_1 , сказав, що її вигнали з роботи, що було відкрите проти неї кримінальне провадження і це чули присутні на зборах.

Свідок ОСОБА_7 пояснила, що знає ОСОБА_1 , вона виросла на її очах і є сусідкою. 21.06.2019 року була присутня на зустрічі виборців і там був присутній ОСОБА_2 , якого вона особисто не знає, його вперше бачила, але знає, що він є керівником ТОВ «Прогрес». Під час виступу ОСОБА_1 на зустрічі, яка розповідала, про те, що має роботи, якщо стане головою ОТГ, у присутності всіх ОСОБА_2 , сказав, щоб вона розповіла про звільнення і, що проти неї заведено кримінальне провадження. Після слів останнього, гр. ОСОБА_4 , який був присутній на зборах, взяв слово, сказав, щоб ОСОБА_1 не велася на провокації.

Свідок ОСОБА_11 пояснила, що ОСОБА_1 є її донькою. 21.06.2019 року була присутня на зустрічі виборців, на яких був присутній гр. ОСОБА_2 , особисто його не знає, вперше побачила. Про те, що є такий вона знає, він був присутній на святі села та представлявся депутатом районної ради. Зазначає, що ОСОБА_2 висловлювався у сторону ОСОБА_1 , про те, що проти неї заведено кримінальне провадження. Після цих висловлювань гр. ОСОБА_4 , який був присутній на зустрічі, взяв слово і сказав, що ОСОБА_1 тяжко буде боротися із такими людьми.

У судовому засіданні 05 листопада 2019 року свідок ОСОБА_4 пояснив, що ОСОБА_1 знає, 21.06.2019 року був присутній на зустрічі виборців, так як раніше працював у школі в с. Баштечки, його це зацікавило. Зазначає, що в процесі оголошення програми ОСОБА_1 , до неї підійшов ОСОБА_2 і щось сказав на вухо, звичайно свідок не чув слів, що їй казали, після чого ОСОБА_1 розвернулася і запитала у нього чи він їй погрожує, ОСОБА_2 повернувся і сказав, що з нею розбереться, свідок вважає, що це було сказано не розумно з його сторони і підтверджує, що відповідач не поширював інформацію проти ОСОБА_1 . З другої сторони - втрутився батько ОСОБА_1 , повівся не коректно і обізвав ОСОБА_2 не гарними словами. Свідок вказав, що знає ОСОБА_2 і ОСОБА_1 , їх поважає. ОСОБА_4 досидів до кінця зборів, а ОСОБА_2 до кінця не досидів, покинув збори із своїми представниками. Потім свідок дав пораду, так як сам двічі у м. Жашкові, балотувався в депутати міської ради на альтернативній основі, як діяти перед виборами. Також зазначив, що особисто слова не чув, що проти ОСОБА_1 відкрито кримінальне провадження, а почув вже від ОСОБА_1 , що ОСОБА_2 , їй сказав, що з нею ще розбереться, але цих слів він не зрозумів. Він вважає, що цю суперечку можна було вирішити мирно і попросити вибачення один в одного.

Свідок ОСОБА_12 суду пояснив, що на початку зустрічі виборців він був відсутній за станом здоров`я. Зазначає, що коли підходив до будинку культури де проходила зустріч на вулиці він побачив директора школи і молодика, якого він не знає. Зайшов у приміщення з іншого входу, що знаходився з боку «пожежний» і під час того як він підходив чув підвищенні тонна в залі, на вході його мало не збив молодий чоловік, якого він не знає. Коли він зайшов до зали, то присутні люди звернулися до нього з тим, що на його жінку сказали, що її звільнили з роботи, так як на неї було порушено кримінальну справу. На що він відповів, якщо в цієї людини, що сказала такі є факти, то хай підтвердить.

З допиту вказаних свідків вбачається, що негативну інформацію щодо можливого кримінального провадження відносно позивачки, перед жителями села на зборах відповідач не поширював, а сказав це самій позивачці, яка емоційно поширила це повідомлення всім присутнім вказуючи, що це сказав ОСОБА_2 , що і було сприйнято присутніми. Прямого факту поширення негативної інформації хоча б одній особі відповідачем відносно позивачки не знайшло свого підтвердження у судовому засіданні.

Проаналізувавши зазначені норми закону та зібрані у справі докази в їх сукупності, суд вважає, що у судовому засіданні не знайшов свого підтвердження факт порушення прав позивача та завдання їй моральних страждань діями відповідача, позивачем не було доведено того, що було порушено її право та честь, гідність та ділову репутацію, жодних доказів в підтвердження вказаної обставини позивачка суду не надала, а допитані свідки, які є родичами позивачки, лише підтвердили її слова, щодо поширення негативної інформації відповідачем самій позивачці, що підтвердив сторонній свідок ОСОБА_4 .

Крім цього, ні у позовній заяві, ні у доповненнях своїх позовних вимог у резолютивній частині позовної заяви, позивачка не вказує, яку саме конкретно інформацію необхідно визнати недостовірною та спростувати.

Вказане є також підставою для відмови у позові, на що вказує ВС у своїй постанові від 10 квітня 2019 року у справі №145/474/17.

Вирішуючи питання про стягнення з відповідача на користь позивачки моральної шкоди суд вважає, що така вимога з урахуванням вищенаведеного є необґрунтованою та безпідставною.

За таких обставин суд, на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які посилались сторони, як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених доказами, дослідженими у судовому засіданні, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, дійшов висновку про необхідність відмовити позивачу в задоволенні позову повністю.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 3, 28, 34, 40, 297, 299, 277 ЦК України, ст. ст. 1, 30 Закону України «Про інформацію», ст.ст. 1, 2, 4, 5, 12, 13, 76, 81, 83, 84, 89, 95, 258, 259, 261, 263-266, 273, 274-279 ЦПК України, суд,

ухвалив:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про спростування недостовірної інформації, відмовити повністю.

Рішення може бути оскаржене до Черкаського апеляційного суду через Жашківський районний суд Черкаської області протягом 30 днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 11 листопада 2019 року.

Суддя С. Д. Пічкур