У Х В А Л А

06 листопада 2019 року м. Київ

Справа № 758/15458/15-ц

Провадження: № 22-ц/824/12888/2019

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого (судді-доповідача) Невідомої Т.О.,

суддів Гаращенка Д.Р., Пікуль А.А.,

секретар Гулієв М.Д.о,

розглянувши у відкритому судовому засіданні питання правонаступництвау справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Автокооператив «Мрія» про визнання права власності та виселення, та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання майна спільною сумісною власністю, визнання права власності,

в с т а н о в и в :

У грудні 2015 року ОСОБА_1 звернулась до суду із позовом до ОСОБА_2 про визнання права власності та виселення. Свої вимоги обґрунтовувала тим, що вона є спадкоємцем за законом племінника ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , який в свою чергу був спадкоємцем першої черги після батька ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . Вказувала, що племінник ОСОБА_3 після смерті батька прийняв спадщину, але оформити документи на спадщину не встиг. До складу спадщини входять: квартира АДРЕСА_1 , земельна ділянка площею 0,10 га за адресою: АДРЕСА_2 , автомобіль марки «Форд» д.н.з. НОМЕР_2 , та гараж АДРЕСА_5. Зазначала, що вона у встановлені строки звернулась до Першої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після ОСОБА_3 , однак їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право власності на спадщину, оскільки відсутні правовстановлюючі документи на майно. Оскільки ОСОБА_2 користувалась вказаною квартирою та перешкоджала їй у доступі до спадкового майна, ОСОБА_1 просила визнати за нею право власності на вищевказані квартиру, земельну ділянку та автомобіль.

У березні 2016 року ОСОБА_2 звернулась до суду із зустрічним позовом до ОСОБА_1 про визнання майна спільною сумісною власністю, визнання права власності, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що вона проживала з ОСОБА_4 однією сім`єю без реєстрації шлюбу з 1987 року. Відповідно до рішення Подільського районного суду м. Києва від 16 листопада 2015 року встановлено факт її проживання з ОСОБА_4 однією сім`єю без реєстрації шлюбу у період з 01.01.2004 по 05.03.2013 року. Після смерті ОСОБА_4 вона та його син ОСОБА_3 звернулись до приватного нотаріуса із заявами про прийняття спадщини. ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 помер, так і не оформивши спадщину після батька. ОСОБА_2 вважала, що майно, набуте ОСОБА_4 у період з 1987 року по 05 березня 2013 року є їх спільним майном, оскільки вона з померлим проживала однією сім`єю, і вказане майно придбане в результаті їх спільної праці. Посилаючись на вищевказане, просила визнати спільною сумісною власністю квартиру АДРЕСА_1 , земельну ділянку площею 0,10 га за адресою: АДРЕСА_2 , автомобіль марки «Форд», д.н.з., НОМЕР_2 , та просила визнати за нею право власності на Ѕ частину спірної квартири та Ѕ частину земельної ділянки.

Рішенням Подільського районного суду міста Києва від 22 листопада 2016 року позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено частково.

Визнано за ОСОБА_1 право власності на земельну ділянку площею 0,10 га, кадастровий номер :03:103:0037, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 .

Визнано за ОСОБА_1 право власності на квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 53,73 кв.м.

В решті позовних вимог ОСОБА_1 відмовлено.

Зустрічний позов ОСОБА_2 задоволено частково.

Визнано право власності за ОСОБА_2 на автомобіль Ford Fusion 2007 року випуску, кузов № НОМЕР_4 , державний номерний знак НОМЕР_7 .

У решті зустрічних позовних вимог ОСОБА_2 відмовлено.

Ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 06 липня 2017 року апеляційну скаргу представника ОСОБА_2 - ОСОБА_5 залишено без задоволення, рішення суду першої інстанції залишено без змін.

Постановою Верховного Суду від 17 липня 2019 року касаційну скаргу представника ОСОБА_2 - ОСОБА_5 залишено без задоволення, рішення Подільського районного суду м. Києва від 22 листопада 2016 року та ухвалу апеляційного суду м. Києва від 6 липня 2017 року залишено без змін.

Не погодившись із такими судовими рішеннями, ОСОБА_6 , як особа, що не приймала участі у розгляді справи, вважаючи, що суд вирішив питання про її права та інтереси (частина перша статті 352 ЦПК України),13.06.2019 року подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення норм процесуального права, просив скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове про відмову у задоволенні позову.

На обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_4 помер ОСОБА_4 , спадкоємцями якого були його син ОСОБА_3 та ОСОБА_2 17.01.2014 року, не отримавши свідоцтва про право на спадщину, ОСОБА_4 помер, але на момент відкриття спадщини після смерті батька, ОСОБА_3 мав обов`язок перед ним на суму 170 000 доларів США зі строком повернення до 01.08.2013 року. Після смерті ОСОБА_3 він подав до Першої Київської державної нотаріальної контори, в якій була відкрита спадкова справа, вимогу про обов`язок спадкодавця з копією розписки, яка була вручена ОСОБА_1 , яка відмовилась виконувати дане зобов`язання, у зв`язку з чим він, звернувся до Подільського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_1 про стягнення боргу кредитором спадкодавця. У жовтні 2014 року ОСОБА_1 звернулася до Святошинського районного суду м. Києва із позовом до ОСОБА_6 про визнання договору позики недійсним. У зв`язку із проведенням експертних досліджень щодо вирішення питання про підроблення підпису ОСОБА_3 у договорі позики у справі за позовом ОСОБА_1 , у справі за позовом ОСОБА_7 було зупинено провадження. Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 13.05.2019 року позов ОСОБА_1 залишено без розгляду. Звернувшись до Подільського районного суду м. Києва із заявою про поновлення провадження у справі про стягнення боргу кредитором спадкодавця він дізнався про вирішення іншої справи щодо майна померлих ОСОБА_4 та ОСОБА_3 без його участі. Отже, на його думку, оскаржуваним рішенням порушено його право як потенційного імовірного власника квартири АДРЕСА_1 , яку він може отримати в рахунок погашення боргу.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 23 вересня 2019 року відкрито апеляційне провадження у справі, справу призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні.

В ході апеляційного розгляду справи судом встановлено, що позивачка ОСОБА_1 померла ІНФОРМАЦІЯ_5 , що підтверджується актовим записом про смерть № 114 від 16.02.2019 року.

05 листопада 2019 року ОСОБА_6 подав до суду клопотання про залучення до участі у справі спадкоємця (правонаступника), посилаючись на те, що згідно повідомлення Дев`ятої Київської державної нотаріальної контори № 5885/02-14 від 22.10.2019 року після смерті ОСОБА_1 заведена спадкова справа № 816-2019. Дана обставина свідчить про те, що сином ОСОБА_1 - ОСОБА_9 заява про відмову від прийняття спадщини не подавалась, а тому згідно ч. 3 ст. 1268 ЦК України він вважається таким, що прийняв спадщину, оскільки постійно проживав із спадкодавцем (матір`ю) за адресою: АДРЕСА_4 . За таких обставин, у відповідності до ст. 55 ЦПК України просив залучити до участі у справі сина ОСОБА_1 - ОСОБА_9 .

В судовому засіданні ОСОБА_6 підтримав заявлене клопотання та просив його задовольнити.

Заслухавши думку скаржника, колегія суддів вважає, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до вимог статті 55 ЦПК України (процесуальне правонаступництво) у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу. Усі дії, вчинені в цивільному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього так само, як вони були обов`язкові для особи, яку він замінив.

Підставою для заміни сторони, тобто процесуального правонаступництва, є наступництво у матеріальних правовідносинах, унаслідок якого відбувається вибуття сторони зі спірних або встановлених судом правовідносин і переходу до іншої особи прав і обов`язків вибулої сторони в цих правовідносинах.

Ураховуючи вищевикладене, колегія суддів доходить висновку, що скаржником мотивовані вимоги щодо правонаступництва у даній справі, а тому подане клопотання підлягає задоволенню.

Окрім того, для повного та всебічного розгляду справи, колегія суддів вважає за необхідне витребувати копію спадкової справи № 5885/02-14 після смерті ОСОБА_1 з метою з`ясування питання щодо наявності інших спадкоємців (правонаступників) або заповіту.

Відповідно до ч. 8 ст. 8 ЗУ «Про нотаріат» довідки про вчинені нотаріальні дії та інші документи надаються нотаріусом протягом десяти робочих днів на обґрунтовану письмову вимогу суду, прокуратури, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування у зв`язку з кримінальним провадженням, цивільними, господарськими, адміністративними справами, справами про адміністративні правопорушення, що знаходяться в провадженні цих органів, з обов`язковим зазначенням номера справи та прикладенням гербової печатки відповідного органу, а також на обґрунтовану письмову вимогу державного виконавця, приватного виконавця за виконавчим провадженням з обов`язковим зазначенням номера виконавчого провадження та реквізитів виконавчого документа, на підставі якого здійснюється виконавче провадження.

Керуючись ст. 55 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Залучити до участі у справі правонаступника ОСОБА_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_4 .

Витребувати з Дев`ятої Київської державної нотаріальної контори належним чином завірену копію спадкової справи до майна ОСОБА_1 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_5 , що мешкала за адресою: АДРЕСА_4 .

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий Т.О. Невідома

Судді Д.Р. Гаращенко

А.А. Пікуль