УХВАЛА

05 листопада 2019 року м. Кропивницький

справа № 404/3482/19

провадження № 22-ц/4809/1713/19

Кропивницький апеляційний суд у складі судді Дьомич Л.М., розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Кіровського районного суду м. Кіровограда від 26 липня 2019 року в частині розподілу судових витрат, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 оскаржив в апеляційному порядку рішення Кіровського районного суду м. Кіровограда від 26 липня 2019 року в частині стягнення зі скаржника у дохід держави судового збору у розмірі 768,40 грн. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи, справа передана в провадження судді Дьомич Л.М. 24.10.2019 року. Суддя Дьомич Л.М. в період з 28.10.2019 року по 01.11.2019 року (включно) перебувалал у судовому відрядженні.

Подана скаржником до Кропивницького апеляційного суду апеляційна скарга підлягає залишенню без руху за наступного.

Вимоги до форму і змісту апеляційної скарги визначені ст. 356 ЦПК України. Так, згідно з п.п. 2, 3 ч. 2 зазначеної процесуальної норми в апеляційній скарзі мають бути зазначені:

- повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає апеляційну скаргу, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку та електронної пошти, офіційна електронна адреса, за наявності;

- повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб).

Скаржником вказаних вимог в повному обсязі не дотримано. Так, скаржника ОСОБА_1 у фабулі апеляційної скарги не зазначено як особу, яка подає апеляційну скаргу, а вказано лише як відповідача у справі. До того ж, відсутня інформація про номер облікової картки платника податків скаржника (за його наявності) або номер і серію паспорта громадянина України.

Також апеляційний суд враховує, що згідно з ч. 1 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

З огляду на вказані процесуальні вимоги, апеляційна скарга на рішення суду від 26 липня 2019 року мала бути подана до апеляційного суду у строк до 26 серпня 2019 року включно.

Отже, скаржником пропущено встановлений законом процесуальний строк на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції.

Разом з тим, ОСОБА_1 до апеляційної скарги додано клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Кіровського районного суду м. Кіровограда від 26 липня 2019 року.

В обґрунтування заявленого клопотання скаржник зазначає, що про зміст оскаржуваного рішення та, зокрема про стягнення з нього в дохід держави судового збору, дізнався 30 липня 2019 року з Єдиного державного реєстру судових рішень. 10 серпня 2019 року скаржник звернувся до суду першої інстанції із заявою про звільнення його від сплати судового збору як учасника бойових дій на підставі ч. 2 ст. 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» та п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір». Не отримавши процесуального документу суду за результати розгляду поданої заяви, 15 жовтня 2019 року скаржник зателефонував до Кіровського районного суду м. Кіровограда та був проінформований про те, що подана ним заява залишена без розгляду, підшита до матеріалів справи й передана до архіву.

Таким чином, за доводами скаржника, саме очікування результатів розгляду судом заяви від 10 серпня 2019 року стало причиною пропуску ним строку на апеляційне оскарження рішення суду.

Розглянувши заявлене ОСОБА_1 клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, апеляційний суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Пунктом 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Порушення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод констатував Європейський суд з прав людини у справі «Устименко проти України» (заява № 32053/13), вказавши, зокрема, що хоча саме національним судам, перш за все, належить виносити рішення про поновлення строку оскарження, їх свобода розсуду не є необмеженою. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata (принцип правової визначеності).

Як унормовано ч. 2 ст. 354 ЦПК України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного тексту рішення суду.

Відповідно до ч.1 ст.127 Цивільного процесуального кодексу України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними.

З матеріалів справи вбачається, що копія рішення Кіровського районного суду м. Кіровограда від 26 липня 2019 року, направлена судом на адресу відповідача, була отримана 05 серпня 2019 року іншою особою за довіреністю.

Тож в матеріалах справи відсутні докази отримання скаржником копії оскаржуваного судового рішення суду першої інстанції.

Однак, зазначаючи, що 30 липня 2019 року ознайомився зі змістом оскаржуваного рішення суду, текст якого оприлюднено в Єдиному державному реєстрі судових рішень, скаржник з апеляційною скаргою звернувся лише 16 жовтня 2019 року.

Апеляційний суд зауважує, що кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що сторона зобов`язана демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволікання у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Судовий розгляд визнається справедливим за умови забезпечення рівного процесуального становища сторін, що беруть участь у спорі. Вимагається, щоб кожній із сторін була надана розумна можливість представляти свою справу у такий спосіб, щоб не ставить її в суттєво менш сприятливе становище порівняно з опонентом.

Належна реалізація стороною своїх прав гарантує іншим учасникам судового процесу право на своєчасне та справедливе вирішення спору.

Поновлення строку на апеляційне оскарження без доведеності поважності причин не забезпечувало б рівновагу між інтересами сторін та правову визначеність у цивільних правовідносинах, яка є складовою верховенства права, проголошеного ст. 8 Конституції України.

Слід зазначити, що поновлення процесуального строку на апеляційне оскарження є правом суду, яке останній реалізує лише встановивши об`єктивну неможливість дотримання особою відповідних вимог процесуального закону.

Європейський суд з прав людини зауважив, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави (PONOMARYOV v. UKRAINE, № 3236/03, § 41, ЄСПЛ, від 03 квітня 2008 року).

Апеляційним судом враховано, що скаржником не доведено факту неможливості своєчасно реалізувати своє право на апеляційне оскарження.

Доводи ж скаржника про те, що пропуск строку на апеляційне оскарження судового рішення був зумовлений очікуванням результатів розгляду поданої ним до суду заяви, не можуть бути прийняті до уваги апеляційним судом та визнані поважними, оскільки гарантоване законом право учасника справи на апеляційне оскарження судового рішення не ставиться у залежність від фактів звернення скаржника до суду першої інстанції із будь-якими заявами та від результатів розгляду таких заяв чи відсутності таких результатів.

Таким чином, наведені скаржником у заявленому клопотанні причини пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції не є поважними в розумінні процесуального закону.

Відповідно до ч.ч. 2, 3 ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу. Апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

На підставі викладеного, згідно зі ст.ст. 185, 356, ч.ч. 2, 3 ст. 357 ЦПК України, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху.

Керуючись ст.ст. 185, 356, 357 ЦПК України, апеляційний суд,

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Кіровського районного суду м. Кіровограда від 26 липня 2019 року, - залишити без руху.

Запропонувати ОСОБА_1 у термін, який не може перевищувати десять днів з дня отримання копії ухвали, надати до Кропивницького апеляційного суду:

- належно оформлену апеляційну скаргу, в якій зазначити особу, яка подає апеляційну скаргу, вказавши її ім`я (прізвище, ім`я та по батькові), місце проживання чи перебування, поштовий індекс, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку та електронної пошти, офіційну електронну адресу, за наявності.

У разі невиконання зазначених вимог в установлений строк, апеляційна скарга буде визнана неподаною та повернута заявнику.

Запропонувати ОСОБА_1 у термін, який не може перевищувати десять днів з дня отримання копії ухвали, надати до Кропивницького апеляційного суду:

- заяву про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження із зазначенням поважних причин пропуску такого строку.

У разі невиконання зазначених вимог в установлений строк, скаржнику буде відмовлено у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Кропивницького

апеляційного суду Л.М. Дьомич