УХВАЛА

04 листопада 2019 року

м. Київ

справа № 755/4500/18

провадження № 61-19239ск19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Журавель В. І. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 , подану представником ОСОБА_2 , на рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 24 квітня 2019 року та постановуКиївського апеляційного суду від 11 вересня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Назарчук Наталія В`ячеславівна, товариство з обмеженою відповідальністю «ВАТСОН-ТЕЛЕКОМ», про визнання права власності,

встановив:

До Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 , подана представником ОСОБА_2 , на рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 24 квітня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 11 вересня 2019 року у вищевказаній справі.

Касаційна скарга подана 25 жовтня 2019 року, тобто після закінчення строку на касаційне оскарження, передбаченого статтею 390 ЦПК України.

Заявник зазначає, що отримала копію оскаржуваної постанови апеляційного суду 27 вересня 2019 року.

Зважаючи на те, що строк на касаційне оскарження пропущено із поважних причин, оскільки без своєчасного отримання тексту оскаржуваного судового рішення заявник позбавлений можливості як визначення необхідності подання касаційної скарги, так і її мотивування, що є обов`язковим елементом касаційної скарги згідно з вимогами статті 392 ЦПК України, він підлягає поновленню.

Однак касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду, оскільки усупереч пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви в розмірі оспорюваної суми.

Розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування (у тому числі з урахуванням положень, передбачених частиною п`ятою статті 216, статтею 1212 ЦК тощо) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом статті 80, пункту 4 частини другої статті 119 ЦПК такий обов`язок покладається на позивача (у тому числі і в тих випадках, коли правові наслідки у виді повернення майна застосовуються за ініціативою суду, наприклад, при визнанні договору недійсним згідно з частиною п`ятою статті 216 ЦК).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до УК у Печер. р-ні/Печерс.р-н/22030102, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38004897, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: 6007, код банку отримувача (МФО): 899998, номер рахунку отримувача (стандарт IBAN): UA7026007, код класифікації доходів бюджету: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)», символ звітності банку: 207.

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно надати суду документ, що підтверджує його сплату.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України,

ухвалив:

Поновити ОСОБА_1 строк на касаційне оскарження рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 24 квітня 2019 року та постановиКиївського апеляційного суду від 11 вересня 2019 року.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 , подану представником ОСОБА_2 , на рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 24 квітня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 11 вересня 2019 року залишити без руху.

Надати для усунення зазначених вище недоліків строк до 05 грудня 2019 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настануть наслідки, передбачені законом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В. І. Журавель