"08" листопада 2019 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого - судді Лях М.Ю.,
за участю секретаря Хомінської Т.В.,
Представник позивача звернувся до суду з уточненою позовною заявою про стягнення з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 судових вартості в розмірі 2 893,00 грн.
Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 01.07.2019 р. відкрито спрощене позовне провадження у справі з повідомленням сторін.
В судове засідання представник позивача не з`явилась, надала до суду заяву, в якій просить слухати справу без її участі, проти заочного розгляду справи та винесення заочного рішення не заперечує.
Відповідачі повідомлялись у встановленому законом порядку своєчасно про час і місце судового розгляду за зареєстрованим місцем проживання, в судове засідання повторно не з`явились, заяви про відкладення розгляду справи або про її розгляд за їх відсутності не надали, відзиву проти позову не надали.
Відповідно до ухвали суду від 22.10.2019 р., враховуючи, що в справі є достатні дані про права і взаємовідносини сторін, відповідачі належним чином повідомлені про місце і час судового засідання, суд розглядає справу у відсутності відповідачів та згідно ч.4 ст.223 ЦПК України постановляє заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Суд, вивчивши письмові докази, дослідивши матеріали справи, вважає, що уточнені позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.
Частиною 1 ст. 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Статтею 15 ЦК України визначено право кожної особи та захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного судочинства. Отже, об`єктом захисту є порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес і саме воно є підставою для звернення особи за захистом свого права із застосуванням відповідного способу захисту. Такі способи захисту передбачені статтею 16 ЦК України.
Правову основу ринку природного газу становлять Конституція України, Закон України «Про ринок природного газу», Закони України «Про трубопровідний транспорт», «Про природні монополії», «Про нафту і газ», «Про енергозбереження», «Про угоди про розподіл продукції», «Про захист економічної конкуренції», «Про газ (метан) вугільних родовищ», «Про охорону навколишнього природного середовища», міжнародні договори України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, та інші акти законодавства України.
На сьогоднішній день правові, економічні та організаційні засади функціонування ринку природного газу визначені Законом України «Про ринок природного газу».
За приписами п.п. 17 п. 1 ст. 1 ЗУ «Про ринок природного газу» оператор газорозподільної системи це суб`єкт господарювання, який на підставі ліцензії здійснює діяльність із розподілу природного газу газорозподільною системою на користь третіх осіб (замовників).
Статтею 1 ЗУ «Про ринок природного газу» визначено, що споживач це - фізична особа, фізична особа - підприємець або юридична особа, яка отримує природний газ на підставі договору постачання природного газу з метою використання для власних потреб, а не для перепродажу, або використання в якості сировини (пп.37 цієї статті); побутовий споживач - фізична особа, яка придбаває природний газ з метою використання для власних побутових потреб, у тому числі для приготування їжі, підігріву води та опалення своїх жилих приміщень, що не включає професійну та комерційну діяльність (п.п. 23 цієї статті);суб`єкт ринку природного газу - оператор газотранспортної системи, оператор газорозподільної системи, оператор газосховища, оператор установки LNG, замовник, оптовий продавець, оптовий покупець, постачальник, споживач (п.п. 39 цієї статті).
У відповідності до статті 38 ЗУ «Про ринок природного газу» права та обов`язки оператора ГРМ, визначаються цим Законом, іншими нормативно-правовими актами, Кодексом газотранспортної системи, Кодексом газорозподільних систем, а також договором розподілу природного газу.
З 14 травня 2019 року ПАТ «Харківміськгаз» іменується як Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи Харківміськгаз». Тип Товариства змінений з публічного акціонерного товариства на приватне акціонерне товариство.
23.01.2019 року представниками позивача була проведена перевірка газового обладнання за адресою відповідачів. За результатами вказаної перевірки було встановлено порушення, а саме несанкціоноване втручання в роботу газового лічильника Меtriх G 6, № 002084, про що, відповідно до розділу 5 глави ХІ Кодексу було складено відповідний Акт про порушення №2301/19 від 23.01.2019 року, який підписаний особисто відповідачем ОСОБА_2 . У встановленому законом порядку вказаний акт не був оскаржений відповідачами.
15.02.2019 року комісією ПАТ «Харківміськгаз» прийнято рішення про задоволення акта про порушення №2301/19 від 23.01.2019 р. На підставі виявленого порушення підприємством ПАТ «Харківміськгаз» було складено Акт-розрахунок вартості необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу за цінами закупівлі ПАТ «Харківміськгаз» від 15.02.2019 р, що за період з 23.01.2018 р. по 20.01.2019 р. складає 192 866,59 грн.
Відповідно до п. 11 глави 5 розділу XI Кодексу газорозподільних систем за результатами розгляду акта про порушення на засіданні комісії може бути прийнято рішення про його задоволення (повністю або частково), або необхідність додаткового обстеження чи перевірки, або додаткових пояснень тощо, або скасування акта про порушення.
При задоволенні комісією акта про порушення складається акт-розрахунок не облікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості.
При складанні акта-розрахунку враховується таке:
1) розрахований відповідно до вимог цього розділу необлікований (донарахований) об`єм природного газу, що припадає на період до 01 числа місяця, в якому прийнято рішення комісії щодо задоволення акта про порушення (тобто до закритого балансового періоду), не потребує коригування (включення до) закритих періодів, а його вартість в повному обсязі має бути компенсована споживачем (несанкціонованим споживачем) Оператору ГРМ. При цьому вартість природного газу визначається за цінами закупівлі природного газу Оператором ГРМ протягом періоду необлікованого природного газу;
2) розрахований відповідно до вимог цього розділу необлікований (донарахований) об`єм природного газу, що припадає на період після 01-го числа місяця, в якому прийнято рішення комісії щодо задоволення акта про порушення, включається в баланс поточного календарного місяця за загальними правилами і вважається об`ємом постачання природного газу споживачу його діючим постачальником. Виключенням є об`єм природного газу, нарахований несанкціонованому споживачу та споживачу, у якого відсутній постачальник, вартість якого має бути компенсована Оператору ГРМ за цінами закупівлі ним природного газу в поточному календарному місяці;
3) при розрахунку необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу має бути віднятий об`єм природного газу, фактично сплачений споживачем протягом періоду порушення. Виключенням є несанкціонований відбір природного газу поза охопленням комерційного вузла обліку;
4) при розрахунку необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу пільги та субсидії, на які має право побутовий споживач, не враховуються.
Як вбачається з протоколу необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу і його вартості від 15.02.2019 року, комісія задовольнила Акт про порушення від 23.01.2019 року № 2301/19 відносно споживачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 та зазначила, що відповідачу необхідно протягом 5 календарних днів з дати отримання рахунку оплатити суму у розмірі 192 866,59 грн.
Відповідно ст. 22 ЦК України встановлено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.
У відповідністю зі ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов і вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Після відкриття провадження у справі, 25.07.2019 року між споживачем ОСОБА_1 та АТ «Харківміськгаз» укладено договір про реструктуризацію заборгованості № 19/214д, відповідно до якого відповідач зобов`язується сплатити всю суму заборгованості рівними частинами протягом 3 років. Сума щомісячного платежу становить 4 524,07 грн. при первинній оплаті при укладанні договору 30 000,00 грн.
Разом з цим, при зверненні до суду позивачем було сплачено судовий збір за подання позовної заяви у розмірі 2 893,00 грн., що підтверджується платіжним дорученням № 2344 від 22.05.2019 року, у зв`язку з чим представник позивача просить стягнути з відповідачів на їх користь понесені судові витрати .
На підставі вимог ст. 141 ЦПК України та Закону України «Про судовий збір», вимога представника позивача щодо стягнення судових витрат підлягає задоволенню.
На підставі викладеного і керуючись ст.ст.4, 5, 13, 76-81, 133, 141, 262-265, 280-282 ЦПК України, ст. ст. 22, 526, 1166 ЦК України, суд -
Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ), ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ) на користь Акціонерного товариства «Харківміськгаз» (п/р НОМЕР_1 АБ «Кліринговий дім» м. Київ, МФО 300647) судовий збір у розмірі 2 893,00 грн.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя Київського районного суду
м. Харкова М.Ю. Лях