Ухвала

06 листопада 2019 року

м. Київ

справа № 623/2877/19

провадження № 61-19462ск19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Штелик С. П. вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 23 липня 2019 року та постанову Харківського апеляційного суду від 01 жовтня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Касаційного адміністративного суду про визнання незаконним рішення органу державної влади,

В С Т А Н О В И В:

У жовтні 2019 року до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 на ухвалу Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 23 липня 2019 року та постанову Харківського апеляційного суду від 01 жовтня 2019 року.

Відповідно до частини першої статті 9 ЦПК України цивільне судочинство в судах провадиться державною мовою.

Частиною першою статті 10 Конституції України встановлено, що державною мовою в Україні є українська мова.

У рішенні Конституційного Суду України від 14 грудня 1999 року (справа № 10-рп/99) зазначено, що українська мова як державна є обов`язковим засобом спілкування на всій території України при здійсненні повноважень органами державної влади та органами місцевого самоврядування (мова актів, роботи, діловодства, документації тощо), а також в інших публічних сферах суспільного життя, які визначаються законом (частина п`ята статті 10 Конституції України).

Відповідно до частини четвертої статті 9 ЦПК України учасники судового процесу, які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють, користуючись при цьому послугами перекладача, в порядку, встановленому цим Кодексом.

З огляду на викладене, заявнику необхідно надати касаційну скаргу викладену державною (українською) мовою, копії касаційної скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи.

Вимоги щодо форми та змісту касаційної скарги закріплені у статті 392 ЦПК України.

Пунктом 2 частини другої статті 392 ЦПК України передбачено, що в касаційній скарзі повинно бути зазначено реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб громадян України особи, яка подає касаційну скаргу.

З огляду на зазначене, ОСОБА_1 необхідно зазначити свій реєстраційний номер облікової картки платника податків за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб громадян України.

Відповідно до пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У порушення вимог зазначеної норми закону до касаційної скарги не додано документів, що підтверджують сплату судового збору.

Водночас в касаційній скарзі заявник просить звільнити його від сплати судового збору на підставі статті 8 Закону України «Про судовий збір».

Згідно з частиною першою статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

У частині другій зазначеної статті передбачено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній участині першій цієї статті.

Разом з цим, у статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

Заявник на підтвердження зазначених підстав для звільнення від сплати судового збору надає копію відомостей з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків Головного управління ДФС у Харківській області від 17 квітня 2018 року № 1094/10/20-40-51-08, відповідно до яких заявник за 1-2 квартали 2018 року отримав дохід у розмірі 3 491,05 грн. Крім того, в наданих заявником відомостях зазначено, що за 3-4 квартали 2018 року відсутня інформація про доходи заявника, тобто відомості не містять інформацію про доходи за 3-4 квартали 2018 року, тому неможливо встановити наявність підстав для звільнення заявника від сплати судового збору.

З огляду на доводи клопотання про звільнення від сплати судового збору, а також враховуючи відсутність доказів, які б підтвердили важкий майновий стан ОСОБА_1 , клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання касаційної скарги не підлягає задоволенню.

У зв`язку з наведеним заявнику необхідно сплатити судовий збір за подання касаційної скарги або надати документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

За подання касаційної скарги на ухвалу суду заявнику - фізичній особі необхідно сплатити судовий збір у розмірі, визначеному підпунктом 9 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір», який становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною першою статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно зі статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2019 року визначено в розмірі 1 921,00 грн.

Таким чином, розмір судового збору, який необхідно сплатити заявнику становить 384,20 грн (1 921,00 грн х 0,2).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено за наступними реквізитами: Отримувач коштів: УК у Печер. р-ні/Печерс. Р-н/22030102; код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38004897; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО): 899998; номер рахунку отримувача (стандарт ІВАN): UA7026007; код класифікації доходів бюджету: 22030102; найменування податку, збору, платежу: Судовий збір (Верховний Суд, 055); символ звітності банку: 207.

На підтвердження сплати судового збору необхідно надати суду документ, що підтверджує його сплату.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Враховуючи наведене, касаційну скаргу слід залишити без руху з наданням строку для усунення зазначених недоліків.

Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Відмовити в задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 23 липня 2019 року та постанову Харківського апеляційного суду від 01 жовтня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Касаційного адміністративного суду про визнання незаконним рішення органу державної влади залишити без руху.

Надати для усунення зазначених вище недоліків строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С. П. Штелик