№ 201/9095/19
провадження 2о/201/203/2019
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 листопада 2019 року Жовтневий районний суд

м. Дніпропетровська

у складі: головуючого

судді Антонюка О.А.

з секретарем Храмцевич Т.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Пилипенко Наталія Миколаївна про встановлення юридичного факту родинних відносин,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 08 серпня 2019 року звернулася до суду з заявою про встановлення юридичного факту, факту родинних відносин. Заявник у своїй заяві посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 (в дівоцтві ОСОБА_3 ), яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_2 у селі Гольма, Горлівського району Донецької області. 23 березня 1976 року ОСОБА_3 взяла шлюб із ОСОБА_4 взявши його прізвище, що засвідчується свідоцтвом про шлюб від 23 березня 1976 року. ОСОБА_2 є її рідною тіткою, яка є рідною сестрою батька заявника: ОСОБА_5 . 16 травня 1997 року заявниця взяла шлюб із ОСОБА_6 , взявши після одруження прізвище чоловіка ОСОБА_7 , отже вона, ОСОБА_1 , є рідною племінницею померлої ОСОБА_2 (в дівоцтві ОСОБА_3 ).

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина і 03 травня 2019 року приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Пилипенко Н.М. заведена спадкова справа та зареєстровано у спадковому реєстрі за номером 64130036. ОСОБА_2 проживала за адресою АДРЕСА_1 , вказана квартира належала їй на праві приватної власності та після її смерті відкрилася спадщина на вказану квартиру. Спадкоємців, які б мали право на обов`язкову долю у спадщині померлої, немає, інші спадкоємці, крім заявника, також відсутні. Отже вона, ОСОБА_1 , є єдиною спадкоємицею за законом, що може успадкувати вказану вище нерухомість. Заявником було подано заяву про прийняття спадщини, але документи, що встановлюють родинний зв`язок між нею та її тіткою, не збереглися: так, не збереглися свідоцтво про народження батька заявника та свідоцтво про народження її тітки, які б встановлювати їх походження від тих самих батьків.

Батько заявника та її тітка народилися с. Гольма Горлівського району Донецької області. У зв`язку із тим, що свідоцтва про народження її батька та тітки не збереглися, заявник звернулася до державного архіву Донецької області та відділу державної реєстрації актів цивільного стану Управління державної реєстрації головного управління юстиції у Донецькій області з метою отримання архівної довідки про народження свого батька ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та її тітки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . З моменту народження ОСОБА_5 минуло 85 роки, з моменту народження ОСОБА_8 минуло 79 років. Відповідні книги державної реєстрації актів цивільного стану (метричні книги) мали бути передані до державного архіву Донецької області. Але с. Гольма Горлівського району Донецької області згідно з розпорядженням Кабінету міністрів України від 07 листопада 2014 року № 1085-р та відповідної Постанови Верховної Ради України «про визнання окремих районів, міст, селищ і сіл Донецької та Луганської областей тимчасово окупованими територіями» є тимчасово окупованою територією. Заявник звернулася до відповідних органів з метою отримання архівної довідки про народження її батька та тітки в рамках діючого законодавства України. Нею отримані відповіді про неможливість надати запитувану інформаційну довідку у зв`язку із тим, що документація та архів відділу знаходяться на тимчасово окупованій території України.

У зв`язку з цим документально підтвердити факт наявності родинних відносин між нею і померлою ОСОБА_2 та надати їх приватному нотаріусу Дніпровського нотаріального округу Пилипенко Н.В. заявник не може та вимушена звернутися до суду, з метою встановлення факту родинних відносин з своєю тіткою ОСОБА_2 .. Через відсутність документів стосовно підтвердження факту родинних відносин, заявник не в змозі оформити правовстановлюючі документи на спадщину, яка залишилась йому після смерті тітки, а тому приватний нотаріус запропонувала йому звернутися до суду з заявою про встановлення факту родинних відносин. В інший спосіб вона не має можливості встановити зазначений вище юридичний факти та отримати підтверджуючий його документ, який буде юридично значимим для всіх установ та організацій на території України. Отже заявнику необхідно встановити факт родинних відносин в судовому порядку. Факт родинних стосунків заявника з тіткою та батьком підтверджується наданими документами. Через відсутність певного конкретного документу виникла складність у оформленні документів для спадщини, через що заявник не може реалізувати свої права не тільки на спадкування майна своєї рідної тітки, а і на факт їх рідства. Факт родинних стосунків заявника та її тітки підтверджується наявними архівними документами. На підтвердження цього факту про родинні відносини є і інші документи та для їх впорядкування та вирішення питань про стосунки та з майном та інш. і документами потрібно довести вказані родинні відносини. Просила встановити юридичний факт родинних відносин між нею та тіткою, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: встановити факт того, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , є рідною племінницею ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , а ОСОБА_2 є тіткою (сестра батька заявника) ОСОБА_1 , задовольнивши заяву в повному обсязі.

Представник заінтересованої особи або особисто приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Пилипенко Н.М. вимоги заяви фактично визнали, погодилися з доводами і викладеними в ній обставинами, позицією заявника, не заперечували проти задоволення заяви. В судове засідання не з`явилися, про день та час розгляду справи повідомлялися належним чином. Вказаним і матеріалами справи, на думку суду, просили справу розглянути за наявними матеріалами справи по закону без їх участі. Суд вважає можливим розгляд справи за відсутності представника вказаних зацікавленої особи відповідно до ст. 223 ЦПК України.

З`ясувавши думку заявника і заінтересованої особи, оцінивши надані та добуті докази, перевіривши матеріали справи, суд вважає заявлені вимоги обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню, за наступних підстав.

Статтею 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Згідно ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Відповідно до ч. 2 ст. 124 Конституції України юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 (в дівоцтві ОСОБА_3 ), яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_2 у селі Гольма, Горлівського району Донецької області. 23 березня 1976 року ОСОБА_3 взяла шлюб із ОСОБА_4 взявши його прізвище, що засвідчується свідоцтвом про шлюб від 23 березня 1976 року. ОСОБА_2 (в дівоцтві ОСОБА_3 ) є тіткою заявника та сестрою батька заявника: ОСОБА_5 .

Факт того, що заявник є рідною донькою ОСОБА_5 підтверджується її свідоцтвом про народження від 14 липня 1970 року серійний номер НОМЕР_1 , про що зроблено відповідний запис № 2578 в книзі актів громадянського стану Жовтневим будинком щастя м. Дніпропетровська. Відповідно до вказаного свідоцтва про народження вона, ОСОБА_9 , народилася ІНФОРМАЦІЯ_6 та її батьками є ОСОБА_5 та ОСОБА_10 . Згодом, 16 травня 1997 року, заявниця взяла шлюб із ОСОБА_6 , взявши після одруження прізвище чоловіка ОСОБА_7 , що підтверджується свідоцтвом про одруження від 16 травня 1997 року серія НОМЕР_2 , про що в книзі реєстрації актів про одруження зроблено запис № 300. Отже ОСОБА_1 є рідною племінницею померлої ОСОБА_2 (в дівоцтві ОСОБА_3 ).

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина і 03 травня 2019 року приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Пилипенко Наталією Миколаївною заведена спадкова справа та зареєстровано у спадковому реєстрі за номером 64130036. ОСОБА_2 проживала за адресою АДРЕСА_1 . Вказана квартира належала їй на праві приватної власності та після її смерті відкрилася спадщина на зазначену квартиру. Спадкоємців, які б мали право на обов`язкову долю у спадщині померлої, немає, інші спадкоємці, крім заявника, також відсутні. Отже заявник ОСОБА_1 є єдиною спадкоємицею за законом, що може успадкувати вказану вище нерухомість.

Заявником було подано заяву про прийняття спадщини, але документи, що встановлюють родинний зв`язок між нею та її тіткою не збереглися: так, не збереглися свідоцтво про народження батька заявника та свідоцтво про народження її тітки, які б встановлювати їх походження від тих самих батьків.

Пунктом 4.1. Наказу Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5 «Про затвердження порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України» встановлено, що при видачі свідоцтва на спадщину за законом нотаріус перевіряє наявність підстав для закликання до спадкування за законом осіб, які подали заяву про видачу свідоцтва. Відповідно до п. 4.2. Наказу Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5 «Про затвердження порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України» доказом родинних та інших відносин спадкоємців зі спадкодавцем є: свідоцтва органів реєстрації актів цивільного стану, повний витяг з реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису, копії актових записів, копії рішень суду, що набрали законної сили, про встановлення факту родинних відносин.

Батько заявника та її тітка народилися с. Гольма Горлівського району Донецької області. У зв`язку із тим, що свідоцтва про народження її батька та тітки не збереглися, заявник звернулася до державного архіву Донецької області та відділу державної реєстрації актів цивільного стану Управління державної реєстрації головного управління юстиції у Донецькій області з метою отримання архівної довідки про народження свого батька ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та її тітки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , а саме інформації про дату, номер запису про народження в книзі реєстрації актів громадянського стану та інформацію про їх походження.

Відповідно до статті 25 Закону України «Про реєстрацію актів цивільного стану» актові записи цивільного стану, складені на паперових носіях, формуються в книги державної реєстрації актів цивільного стану, що зберігаються в архівах відділів державної реєстрації актів цивільного стану протягом установленого законодавством строку. Один примірник актового запису цивільного стану включається до книги державної реєстрації актів цивільного стану, що складається на території району (міста). Зазначена книга та метрична книга, складена до утворення органів державної реєстрації актів цивільного стану, зберігаються в архіві відділу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем складення актових записів. Другий примірник актового запису цивільного стану включається до книги державної реєстрації актів цивільного стану, складеної на території Автономної Республіки Крим, області, міст Києва та Севастополя. Зазначена книга та метрична книга, складена до утворення державних органів реєстрації актів цивільного стану, зберігаються в архівах відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного управління юстиції Міністерства юстиції України в Автономній Республіці Крим, головних управлінь юстиції в областях, містах Києві та Севастополі. Таким чином один примірник книги державної реєстрації актів цивільного стану, метричної книги зберігається в архівах відділу державної реєстрації актів цивільного стану в областях.

Відповідно до п. 1 розділу V Наказу Міністерства Юстиції «Про затвердження деяких нормативно-правових актів з питань державної реєстрації актів цивільного стану» від 30 грудня 2013 року № 2804/5 передача книг державної реєстрації актів цивільного стану, метричних книг на постійне зберігання до державного архіву здійснюється щороку після закінчення сімдесяти п`яти років зберігання їх у відділах державної реєстрації актів цивільного стану.

З моменту народження ОСОБА_5 минуло 85 роки. З моменту народження ОСОБА_11 минуло 79 років. Таким чином, відповідні книги державної реєстрації актів цивільного стану (метричні книги) мали вже бути передані до державного архіву Донецької області. Але с. Гольма Горлівського району Донецької області згідно з розпорядженням Кабінету міністрів України від 07 листопада 2014 року № 1085-р «Про затвердження переліку населених пунктів, на території яких органи державної влади тимчасово не здійснюють свої повноваження, та переліку населених пунктів, що розташовані на лінії зіткнення» та Постанови Верховної Ради України «про визнання окремих районів, міст, селищ і сіл Донецької та Луганської областей тимчасово окупованими територіями» є тимчасово окупованою територією.

Заявник звернулася до відповідних органів з метою отримання архівної довідки про народження її батька та тітки в рамках діючого законодавства України. Нею отримані відповіді з відділу державної реєстрації актів цивільного стану Управління державної реєстрації головного управління юстиції у Донецькій області від 27 червня 2019 року за вих. № 35/03.1-49, 36/03.1-49 та Державного архіву Донецької області від 02 липня 2019 року вих. № 04-14/46вх., 04-14/47вх. про неможливість надати запитувану інформаційну довідку у зв`язку із тим, що документація та архів відділу знаходяться на тимчасово окупованій території України.

У зв`язку з цим документально підтвердити факт наявності родинних відносин між нею і померлою ОСОБА_2 та надати їх приватному нотаріусу Дніпровського нотаріального округу Пилипенко Н.В. заявник не може та вимушена звернутися до суду, з метою встановлення факту родинних відносин з своєю тіткою ОСОБА_2 ..

У відповідності до п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» від 31 березня 1995 року суд вправі розглядати справи про встановлення факту, що має юридичне значення, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки.

Згідно ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. Суд розглядає в порядку окремого провадження справи в тому числі про: 5) встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Відповідно до норм ст. 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту, шо мають юридичне значення: 1) родинних відносин між фізичними особами; 2) перебування фізичної особи на утриманні; 3) каліцтва, якщо це потрібно для призначення пенсії або одержання допомоги по загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню; 4) реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу, усиновлення; 5) проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу; 6) належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті; 7) народження особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту народження; 8) смерті особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту смерті; 9) смерті особи, яка пропала безвісти за обставин, що загрожували їй смертю або дають підстави вважати її загиблою від певного нещасного випадку внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру. 2. У судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Факт родинних стосунків заявника з тіткою та батьком підтверджується наданими документами. Розбіжності в документах заявника та тітки призвели до таких же помилок і в інших документах, запити заявника до архівних установ і відповіді на них свідчать про те, що вказані помилки можливо виправити тільки в судовому порядку. В заявника є документи про його шлюб, паспорт, довідка з місця мешкання та реєстрації, свідоцтво про народження та інш., де вказано місце народження і мешкання, батьки і інш. та архівні документи про них. Отже через відсутність певного конкретного документу виникла складність у оформленні документів для спадщини, через що заявник не може реалізувати свої права не тільки на спадкування майна своєї рідної тітки, а і на факт їх рідства. Факт родинних стосунків заявника та її тітки підтверджується наявними архівними документами. На підтвердження цього факту про родинні відносини є і інші документи та для їх впорядкування та вирішення питань про стосунки та з майном та інш. і документами потрібно довести вказані родинні відносини.

Тому для упорядкування документів і вирішення питань з майном та інш., документами та ін. заявник вимушений був звертатися до суду з заявою про встановлення родинних відносин.

Суд вважає позовну заяву підлягаючою задоволенню з наступних підстав.

Стаття 15 ЦК України передбачає право на захист цивільних прав та інтересів: «1. Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання…». Стаття 16 ЦК України передбачає, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Згідно до п. 1 ст. 23 Міжнародного пакту про громадянські та політичні права, сім`я є природним і основним осередком суспільства і має право на захист з боку суспільства і держави.

Відповідно ч. 1 та ч. 2 ст. 3 Сімейного кодексу України сім`я є первинним та основним осередком суспільства. Сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки.

Відповідно до п.1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України Суд розглядає справи, зокрема, родинних відносин між фізичними особами.

Судом встановлено, що дійсно ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 (в дівоцтві ОСОБА_3 ), яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_2 у селі Гольма, Горлівського району Донецької області. 23 березня 1976 року ОСОБА_3 взяла шлюб із ОСОБА_4 взявши його прізвище, що засвідчується свідоцтвом про шлюб від 23 березня 1976 року. ОСОБА_2 (в дівоцтві ОСОБА_3 ) є тіткою заявника та сестрою батька заявника: ОСОБА_5 .

Факт того, що заявник є рідною донькою ОСОБА_5 підтверджується її свідоцтвом про народження від 14 липня 1970 року серійний номер НОМЕР_1 , про що зроблено відповідний запис № 2578 в книзі актів громадянського стану Жовтневим будинком щастя м. Дніпропетровська. Відповідно до вказаного свідоцтва про народження вона, ОСОБА_9 , народилася ІНФОРМАЦІЯ_6 та її батьками є ОСОБА_5 та ОСОБА_10 . Згодом, 16 травня 1997 року, заявниця взяла шлюб із ОСОБА_6 , взявши після одруження прізвище чоловіка ОСОБА_7 , що підтверджується свідоцтвом про одруження від 16 травня 1997 року серія НОМЕР_2 , про що в книзі реєстрації актів про одруження зроблено запис № 300. Отже ОСОБА_1 є рідною племінницею померлої ОСОБА_2 (в дівоцтві ОСОБА_3 ).

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина і 03 травня 2019 року приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Пилипенко Наталією Миколаївною заведена спадкова справа та зареєстровано у спадковому реєстрі за номером 64130036. ОСОБА_2 проживала за адресою АДРЕСА_1 . Вказана квартира належала їй на праві приватної власності та після її смерті відкрилася спадщина на зазначену квартиру. Спадкоємців, які б мали право на обов`язкову долю у спадщині померлої, немає, інші спадкоємці, крім заявника, також відсутні. Отже заявник ОСОБА_1 є єдиною спадкоємицею за законом, що може успадкувати вказану вище нерухомість.

Заявником було подано заяву про прийняття спадщини, але документи, що встановлюють родинний зв`язок між нею та її тіткою не збереглися: так, не збереглися свідоцтво про народження батька заявника та свідоцтво про народження її тітки, які б встановлювати їх походження від тих самих батьків.

Доказами їх родинних зв`язків можуть бути наступні документи: копія паспорту померлої ОСОБА_2 , що містить її фото; копія свідоцтва про шлюб померлої ОСОБА_2 із ОСОБА_4 ; копія Посвідчення ветерана праці видане на ім`я ОСОБА_2 серії НОМЕР_3 виданого 01 лютого 2006 року, що містить її фото; копія облікової картки члена НОМЕР_4 ОСОБА_5 , що містить його фото; копія свідоцтва про одруження ОСОБА_5 ; копія свідоцтва про народження ОСОБА_12 ; копії фотографій з дитинства заявника та її весілля де присутні її батько та його рідна сестра, що є її рідною тіткою; копії листів від її тітки батькові заявника. Крім іншого, засвідчити родинний зв`язок між заявником та померлою ОСОБА_2 можуть свідки: ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , що мешкає та зареєстрована за адресоюб АДРЕСА_2 , яка є матір`ю заявника, сусідка матері ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , що мешкає за адресою АДРЕСА_2 і подруга заявника з дитинства ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , що мешкає за адресою АДРЕСА_3 .

Через відсутність документів стосовно підтвердження факту родинних відносин, заявник не в змозі оформити правовстановлюючі документи на спадщину, яка залишилась йому після смерті тітки, а тому приватний нотаріус запропонувала йому звернутися до суду з заявою про встановлення факту родинних відносин. В інший спосіб вона не має можливості встановити зазначений вище юридичний факти та отримати підтверджуючий його документ, який буде юридично значимим для всіх установ та організацій на території України. Отже йому необхідно встановити факт родинних відносин в судовому порядку.

Отже, документи і факти родинних зв`язків заявника її тітки, батька фактично не оспорюються, не викликають сумніву і вважаються доведеними. Розбіжності в документах тітки і заявника призвели до таких же помилок і в його свідоцтві про народження, свідоцтві про шлюб, паспорті, запити заявника до архівних установ і відповіді на них свідчать про те, що вказані помилки можливо виправити тільки в судовому порядку. В заявника є документи про його шлюб, паспорт, довідка з місця мешкання та реєстрації, свідоцтво про народження та інш. документи батьків і тітки, де вказано хто її батьки і їх батьки, тітка та архівні документи про їх місце народження і мешкання. Отже через відсутність певного конкретного документу виникла складність у оформленні документів для спадщини, через що заявник не може реалізувати свої права на спадкування майна своєї рідної бабусі. Факт родинних стосунків заявника та її тітки, батька підтверджується наявними архівними документами. На підтвердження цього факту про родинні відносини є і інші документи та для їх впорядкування та вирішення питань про стосунки та з майном іа інш. і документами потрібно довести вказані родинні відносини.

Таким чином обставини заяви про встановлення юридичного факту знайшли своє об`єктивне підтвердження в ході судового засідання, доведені, а тому заява обґрунтована і підлягає задоволенню.

Суд приймає до уваги також і ті обставини, що заявник з тіткою, батьком фактично мають спільне прізвище (з урахуванням зміни прізвищ при укладанні шлюбів), мешкали в одній області, населеному пункті, родинні стосунки їх як сім`ї знайшли своє підтвердження в ході судового засідання (мешкання, анкетні дані, свідоцтва про шлюб та народження, паспортні дані, довідки цивільного і військового архівів, ради та ін. співпадають та відповідають дійсності). Саме по собі не вірне тлумачення та написання правописно прізвищ, імені заявника та батьків в документах при перекладі з російської мови на українську (паспорт, свідоцтва про народження і шлюб) або відповіді різних організацій і відомств (нотаріальні контори, військові комісаріати, відділи РАЦС та інш.) або відсутність таких даних через об`єктивні причини не може бути підставою для відмови в задоволенні цієї заяви, оскільки вони спростовуються наданими доказами та матеріалами справи.

Відповідно до статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Статтями 15, 16, 18 ЦК України встановлено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права та інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Суд може захистити цивільне право способом, що встановлений договором або законом.
Вимоги до доказів встановлені ст. 77 ЦПК України, якою встановлено, що письмовими доказами є будь-які документи, акти, довідки, листування службового або особистого характеру або витяги з них, що містять відомості про обставини, які мають значення для справи.

У відповідності до ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Результати оцінки доказів суд відображає в рішенні, в якому наводяться мотиви їх прийняття чи відмови у прийнятті.

Згідно із ст. 129 Конституції України, одним з основних принципів судочинства, є законність. Принцип законності визначається тим, що суд у своїй діяльності при вирішенні справ повинен правильно застосовувати норми матеріального права до взаємовідносин сторін.

Згідно ст. 82 ЦПК України обставини, визнані сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі, не підлягають доказуванню. Обставини, визнані судом загальновідомими, не потребують доказування.

Вирішення даної цивільної справи та прийняття відповідного обґрунтованого по ній рішення неможливе без встановлення фактичних обставин, вибору норми права та висновку про права та обов`язки сторін. Всі ці складові могли бути з`ясовані лише в ході доказової діяльності, метою якої є, відповідно до ЦПК, всебічне і повне з`ясування всіх обставин справи, встановлення дійсних прав та обов`язків учасників спірних правовідносин. Подавши свої докази, сторони реалізували своє право на доказування і одночасно виконали обов`язок із доказування, оскільки ст. 81 ЦПК закріплює правило, за яким кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Обов`язок із доказування покладається також на осіб, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб, або державні чи суспільні інтереси (ст. 43, 49 ЦПК України). Тобто, процесуальними нормами встановлено як право на участь у доказуванні (ст. 43 ЦПК України), так і обов`язок із доказування обставини при невизнані них сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі.

Крім того, суд безпосередньо не повинен брати участі у зборі доказового матеріалу. Слід також зазначити, що учасник справи в разі наявності труднощів щодо витребування доказів по справі, відповідно до статті 84 ЦПК України, міг би скористатися своїм процесуальним правом та звернутися до суду з відповідним клопотанням про витребування доказів. Але в даному разі цього зроблено не було.

Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємозв`язок доказів у їх сукупності.

Всебічне дослідження усіх обставин справи та письмових доказів, з урахуванням допустимості доказів та узгодженістю і несуперечністю між собою дають об`єктивні підстави вважати, що заява підлягає задоволенню.

Не може суд прийняти до уваги можливе не погодження з вимогами в частині їх обгрунтованості, оскільки вони спростовуються вищенаведеним і нічим об`єктивно не підтверджуються.

При таких обставинах суд вважає можливим заяву задовольнити та встановити юридичний факт родинних відносин між заявником ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: встановити факт того, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , є рідною племінницею ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , а ОСОБА_2 є тіткою (сестра батька заявника) ОСОБА_1 ..

Таким чином обставини заяви про встановлення юридичного факту (родинних відносин) знайшли своє об`єктивне підтвердження в ході судового засідання, доведені, а тому заява обгрунтована і підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. 3, 8, 19, 55, 124, 129 Конституції України, ст. 15, 16, 18 ЦК України, ст. 3 Сімейного кодексу України, ст. 4, 5, 18, 43, 49, 76-81, 84, 89, 258, 259, 263-265, 268, 293, 315, 319 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Заяву задовольнити.

Встановити юридичний факт родинних відносин між заявником ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: встановити факт того, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , є рідною племінницею ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , а ОСОБА_2 є тіткою (сестра батька заявника) ОСОБА_1 .

Рішення може бути оскаржено в Дніпровський апеляційний суд протягом 30 днів з дня проголошення рішення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Повний текст рішення складено 11 листопада 2019 року.

Суддя -