Єдиний унікальний номер № 616/207/19
Провадження № 2/616/115/19
«10» травня 2019 року Великобурлуцький районний суд
в складі: головуючого - судді РИКОВА М.І.
судового засідання ШЕГДА В.М.
позивача не з`явилась
відповідача не з`явився
справа № 616/207/19,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Великий Бурлук справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-
ОСОБА_1 звернулась до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, зареєстрованого відділом реєстрації актів цивільного стану Великобурлуцького районного управління юстиції Харківської області 22 серпня 2009 року, актовий запис № 28 та який позивач просить розірвати. Позивач вказує, що сторони не мають спільних неповнолітніх дітей.
На обґрунтування позову позивач зазначила, що спільне життя з відповідачем у них не склалося з причини діаметрально різних поглядів на життя. Через постійні непорозуміння, що виникали між ними протягом тривалого часу, у 2012 році сторони розійшлися і стали проживати в різних місцях. Значною причиною для розлучення було те, що відповідач дуже часто бував у стані алкогольного сп`яніння, що привело до розладу в сімейних відносинах. Вважає, що подальше спільне сімейне життя і збереження шлюбу є неможливим і суперечить, як її інтересам, так і інтересам відповідача. При цьому наголошує на тому, що з відповідачем не проживає сім років, і як наслідок, між ними втрачені духовні, моральні та матеріальні зв`язки, примирення є неможливим і недоречним.
Відповідно до п.1 ч.4 ст.274 ЦПК України, в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів та поділ майна подружжя.
Таким чином, справа має бути розглянута в порядку загального позовного провадження, з обов`язковим проведенням підготовчого провадження, відповідно до ст.ст.189,196 ЦПК України, тому суд проводить підготовче засідання.
Ухвалою Великобурлуцького районного суду Харківської області від 15 квітня 2019 року було закрито підготовче засідання та призначено справу до розгляду по суті.
Позивач ОСОБА_1 про час та місце розгляду даної справи була повідомлена належним чином, на адресу суду надала заяву в якій просила справу розглядати без її участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Після розірвання шлюбу просила залишити їй прізвище « ОСОБА_1 ». У разі неявки відповідача у судове засідання просила прийняти заочне рішення (а.с.25).
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився з невідомих суду причин, у встановлений судом строк належним чином був повідомлений про час та місце розгляду справи, на його адресу була направлена судова повістка, яку він отримав особисто 19.04.2019 р. (а.с.35). На адресу суду відзиву на позовну заяву не надав, клопотань та заяв від ОСОБА_2 не надходило, тому суд вважає можливим розглядати справу за його відсутності.
Згідно зі ст.280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Згідно ч.3 ст.131 ЦПК України у разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.
На підставі ухвали Великобурлуцького районного суду Харківської області від 10 травня 2019 року проведено заочний розгляд даної справи згідно з вимогами ст.ст.280-282 ЦПК України на підставі наявних у справі доказів.
Відповідно до ч.2 ст.247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції (§ 66 - 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08 листопада 2005 року у справі «Смірнова проти України»).
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про задоволення позову, виходячи з наступних підстав.
Матеріалами справи встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 22 серпня 2009 року уклали шлюб, який зареєстровано відділом реєстрації актів цивільного стану Великобурлуцького районного управління юстиції Харківської області, актовий запис № 28 (а.с.9). Від даного шлюбу подружжя дітей не має.
Відповідно до ч.1 ст.110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя, а згідно зі ст. 112 СК України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги інтереси неповнолітніх дітей та інші обставини життя подружжя.
Згідно ст.13 ЦПК України суд розглядає цивільну справу в межах заявлених вимог та на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Судом встановлено, що шлюбно-сімейні відносини між сторонами припинені, шлюб існує лише формально. Позивач в своїй письмовій заяві підтримала позовні вимоги та просила розірвати шлюб, при цьому зазначила, що не заперечує проти прийняття заочного рішення у справі у разі неявки відповідача. Після розірвання шлюбу просила залишити їй прізвище « ОСОБА_1 ». (а.с.25)
Відповідач про розгляд справи був повідомлений належними чином, але жодних заяв чи клопотань від нього на адресу суду не надходило, що вказує на байдужість відповідача щодо збереження шлюбу з позивачем. В зв`язку з цим суд вважає, що вжиття заходів щодо збереження сім`ї не може дати позитивного результату та буде суперечити інтересам сторін і впливати на їх психоемоційний стан, а тому шлюб слід розірвати.
Виходячи із змісту ч.3 та ч.4 ст.56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.
Згідно зі ст.24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст.16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя (ст.110 СК України).
Оскільки позивач в письмовій заяві наполягає на розірванні шлюбу, то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим.
За ч.2 ст.112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них або інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Відповідач про розгляд справи повідомлений належним чином, будь - яких заяв чи заперечень щодо вимог позивача до суду від ОСОБА_2 не надходило.
За таких обставин суд дійшов висновку, що причини, які спонукають позивача наполягати на розірванні шлюбу є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б її інтересам, а тому, згідно із ч.1 ст.110, ст.112 СК України, шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 підлягає розірванню.
Згідно ч.2 ст.114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
Згідно з ч.3 ст.115 Сімейного кодексу України - документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.
За змістом ст.113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Позивач виявила бажання після розірвання шлюбу залишити прізвище чоловіка - « ОСОБА_1 ».
Керуючись ст.ст. 24, 104, 105, 110, СК України, ст.ст. 12, 13, 259, 263, 264-265, 280-282 ЦПК України, районний суд,-
Позов ОСОБА_1 - задовольнити.
Шлюб, зареєстрований 22 серпня 2009 року відділом реєстрації актів цивільного стану Великобурлуцького районного управління юстиції Харківської області, актовий запис № 28 між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - розірвати.
Після розірвання шлюбу позивачеві залишити прізвище « ОСОБА_1 ».
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.
Заочне рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через Великобурлуцький районний суд Харківської області шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка с. Канівцеве, Великобурлуцького району Харківської області, паспорт серії НОМЕР_1 , виданий Великобурлуцьким РВ ГУМВС України в Харківській області 28 серпня 2009 року, реєстраційний номер картки платника податків - НОМЕР_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженець с. Стецьківка, Великобурлуцького району, Харківської області, паспорт серії НОМЕР_3 , виданий Великобурлуцьким РВ УМВС України в Харківській області 27 листопада 1998 року, реєстраційний номер картки платника податків НОМЕР_4 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .

Повний текст рішення виготовлено та підписано 10 травня 2019 року.

Головуючий - Суддя Великобурлуцького районного суду

Харківської області М.І.РИКОВ