Справа №359/3378/19
Провадження №2-з/359/35/2019
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

8 травня 2019 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого Борця Є.О.,

при секретарі судового засідання Коробові О.П.,

розглянувши в приміщенні суду у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення суми інфляції за час прострочення та трьох процентів річних від простроченої суми,

встановив:

І. Суть процесуального питання, що вирішується ухвалою суду.

1. В квітні 2019 року ОСОБА_1 звернувся з вказаною заявою та посилається на те, що 16 квітня 2019 року він пред`явив до Бориспільського міськрайонного суду позов про стягнення з ОСОБА_2 суми інфляції за час прострочення в розмірі 418560 гривень та трьох процентів річних від простроченої суми в розмірі 85472 гривень 77 копійок. Загальний розмір грошових коштів, які ОСОБА_1 просить стягнути з відповідача, становить 504032 гривні 77 копійок. За ОСОБА_2 зареєстровано право власності на 13/100 часток в нежилих приміщеннях по АДРЕСА_1 та квартиру АДРЕСА_2 . Відчуження цих об`єктів нерухомого майна у власність інших осіб утруднить виконання рішення суду про задоволення позову. Тому ОСОБА_1 просить накласти арешт на 13/100 часток в нежилих приміщеннях по АДРЕСА_1 та квартиру

АДРЕСА_3 . Представник позивача ОСОБА_3 не з`явився у судове засідання. Він у встановленому порядку повідомлений про час та місце розгляду заяви про забезпечення позову. Ця обставина підтверджується його особистим підписом в довідці з інформацією про час проведення наступного судового засідання (а.с.27).

3. ОСОБА_2 двічі поспіль не з`явився у судові засідання, призначені на 23 квітня та 8 травня 2019 року. Як вбачається з ч.1 ст.153 ЦПК України, його неявка не перешкоджає розгляду заяви про забезпечення позову.

ІІ. Закон та стала судова практика, якими керується суд при постановленні ухвали.

4. Відповідно до ч.2 ст.149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

5. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в абз.1 п.4 постанови №9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися в тому, що існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову.

ІІІ. Мотиви, з яких суд виходить при постановлені ухвали.

6. 16 квітня 2019 року ОСОБА_1 пред`явив до Бориспільського міськрайонного суду позов (а.с.16-19): просить стягнути з ОСОБА_2 суму інфляції за час прострочення в розмірі 418560 гривень та три проценти річних від простроченої суми в розмірі 85472 гривень 77 копійок.

7. З копії інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №158968997 від 11 березня 2019 року (а.с.4-14) вбачається, що за відповідачем зареєстровано право власності на 13/100 часток в нежилих приміщеннях по АДРЕСА_1 та квартиру

АДРЕСА_4 . Однак з цієї ж інформаційної довідки вбачається, що вказані об`єкти нерухомого майна вже перебувають під арештом. Тому ОСОБА_2 навіть теоретично не має можливості відчужити їх у власність інших осіб.

9. Ця обставина переконливо свідчить про те, що ризики невиконання рішення суду або утруднення ефективного захисту прав позивача відсутні.

10. З огляду на це суд вважає, що підстави для повторного накладення арешту на 13/100 часток в нежилих приміщеннях по АДРЕСА_1 та квартиру АДРЕСА_2 відсутні. Тому у задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову належить відмовити.

Керуючись п.1 ч.1, ч.2 ст.258, абз.2 ч.6 ст.259, ст.260 ЦПК України, суд

ухвалив:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову відмовити.

Роз`яснити, що після скасування арешту майна ОСОБА_1 має право повторно подати заяву про забезпечення позову.

Ухвала суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 15 днів з дня оголошення судового рішення.

Суддя

Бориспільського міськрайонного суду Є.О. Борець