Справа № 569/7143/19
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"15" квітня 2019 р. м. Рівне

Суддя Рівненського міського суду Рівненської області Смолій Л.Д., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Приватного підприємства «Мінераліз» про стягнення заробітної плати, компенсації за невикористану відпустку та середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні, суд,-

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовною заявою до Приватного підприємства «Мінераліз» про стягнення заробітної плати, компенсації за невикористану відпустку та середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні.

Заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана без дотримання вимог, викладених у ст.175, 177 ЦПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ч.1ст.3 Закону України «Про судовий збір»судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Згідно ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою сплачується судовий збір в розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

Станом на 01.01.2019 року розмір прожиткового мінімуму на одну працездатну особу становить 1921 грн.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовийзбір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються: позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Відповідно до ст.1Закону України «Про оплату праці» заробітна плата це винагорода, обчислена , як правило, у грошовому виразі, яку за трудовим договором роботодавець виплачує працівникові за виконану ним роботу.

Статтею 2 Закону України «Про оплату праці» передбачено, що в структуру заробітної плати входить основна заробітна плата, додаткова заробітна плата та інші заохочувальні компенсаційні виплати. До останніх належать виплати у формі винагород за підсумками роботи за рік, премії за спеціальними системами та положеннями, компенсації та інші грошові та матеріальні виплати, які передбачені актами чинного законодавства або які провадяться понад встановлені зазначеними актами. .

Згідно приписів ч.1 ст.117КЗпП України в разі невиплати з вини власника або уповноваженого ним органу належних звільненому працівникові сум у строки, зазначені в статті 116 цього Кодексу, при відсутності спору про їх розмір підприємство, установа, організація повинні виплатити працівникові його середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку.

Таким чином, передбачений ст.117КЗпП України середній заробіток за час затримки остаточного розрахунку при звільнені є мірою відповідальності роботодавця за несвоєчасну виплату заробітної плати, а тому до складу заробітної плати не входить.

Тому посилання позивача на п.1 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір», як на підставу звільнення від сплати судового збору є безпідставним, оскільки дана норма Закону звільняє позивача від сплати судового збору лише за позовну вимогу про стягнення заробітної плати, а за позовну вимогу про стягнення середнього заробітку при подачі позову до суду позивач зобовязаний сплатити судовий збір у розмірі встановленому законом.

За позовну вимогу майнового характеру потрібно сплатити судовий збір, що становить 1% від ціни позову, яка визначається позивачем але не менше 768,4 грн. та не більше 9605,00 грн., як це передбачено Законом України «Про судовий збір».

Крім того, позивачем не надано розрахунку середнього заробітку, який вона просить стягнути з відповідача та не зазначено розмір збитків за час невиплати заробітної плати з урахуванням індексу інфляції.

Відповідно до ч.1, 2 ст. 185 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статях 175 і 177 ЦПК України протягом п»яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу, про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Враховуючи викладене, позовну заяву необхідно залишити без руху, для виправлення недоліків, а саме: надання суду розрахунку середнього заробітку та розміру збитків за час невиплати заробітної плати з урахуванням індексу інфляції, який підлягає стягненню з відповідача та сплати судового збору за позовну вимогу про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні з наданням до суду квитанції на підтвердження цього,

В разі невиконання вимог ухвали протягом десяти днів з моменту її отримання, заяву необхідно повернути позивачу та вважати не поданою.

Керуючись ст. ст.177,185 ЦПК України, суддя,-

У Х В А Л И В :

Позовну ОСОБА_1 до Приватного підприємства «Мінераліз» про стягнення заробітної плати, компенсації за невикористану відпустку та середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні- залишити без руху.

Надати позивачу десятиденний строк, з дня отримання копії ухвали, для усунення недоліків позовної заяви, зазначених в ухвалі.

Судовий збір необхідно сплатити на рахунок № 7002 УК у м.Рівному/м.Рівне, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), код отримувача 38012714, МФО 899998, код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу - судовий збір за подання позовної заяви до суду.

Роз'яснити, що в разі невиконання вказаних в ухвалі вимог, позовна заява буде вважатись неподаною та буде повернута позивачу, що не перешкоджає повторному зверненню із аналогічною заявою до суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя -