справа №732/1737/18
провадження № 2-п/732/1/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.04.2019 року м.Городня

Городнянський районний суд Чернігівської області у складі: головуючого - судді КарпинськоїН.М., секретарі - Пінчук С.М., за участі: представника заявника - відповідача Комунального підприємства „Чернігівоблагроліс" Чернігівської обласної ради адвоката СеркінаК.Ю.; представника відповідача Комунального підприємства „Чернігівоблагроліс" Чернігівської обласної ради та представника третьої особи Городнянського районного дочірнього агролісогосподарського спеціалізованого підприємства „Городнярайагролісгосп" ОСОБА_3.; представника позивача адвоката Помаз А.П., позивача - ОСОБА_5., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Городня заяву Комунального підприємства „Чернігівоблагроліс" Чернігівської обласної ради про скасування заочного рішення Городнянського районного суду Чернігівської області від 14 березня 2019 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_5 до Комунального підприємства „Чернігівоблагроліс" Чернігівської обласної ради (треті особи на стороні відповідача: Чернігівська обласна рада, Городнянське районне дочірнє агролісогосподарське спеціалізоване підприємство „Городнярайагролісгосп") про визнання незаконним та скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, відшкодування моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

14 березня 2019 року Городнянським районним судом Чернігівської області проголошено заочне рішення у справі за позовом ОСОБА_5 до Комунального підприємства „Чернігівоблагроліс" Чернігівської обласної ради (треті особи на стороні відповідача: Чернігівська обласна рада, Городнянське районне дочірнє агролісогосподарське спеціалізоване підприємство „Городнярайагролісгосп") про визнання незаконним та скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, відшкодування моральної шкоди.

Наведеним рішенням позовні вимоги ОСОБА_5 до Комунального підприємства «Чернігівоблагроліс» Чернігівської обласної ради задоволено частково. Визнано незаконним та скасовано наказ КП "Чернігівоблагроліс" Чернігівської обласної ради № 41/к-ДП від 09 жовтня 2018 року "Про звільнення ОСОБА_5 з посади директора ДП "Городнярайагролісгосп", поновлено ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, ІПН: НОМЕР_1 на посаді директора ДП "Городнярайагролісгосп" з 09.10.2018 року. Стягнуто з ДП "Городнярайагролісгосп" (засновник КП "Чернігівоблагроліс" Чернігівської обласної ради) (код ЄДРПО 30894574) на користь ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, ІПН: НОМЕР_1, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1, середній заробіток за час вимушеного прогулу в сумі 122022,70 гривень. Стягнуто з Комунального підприємства "Чернігівоблагроліс" Чернігівської обласної ради () на користь ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, ІПН: НОМЕР_1, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 моральну шкоду в сумі 23693 гривні. Стягнуто з Комунального підприємства "Чернігівоблагроліс" Чернігівської обласної ради () на користь ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, ІПН: НОМЕР_1, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 витрати на професійну правничу допомогу в сумі 10000 гривень. Відмовлено у скасуванні реєстраційної дії/запису в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань про внесення змін до відомостей про юридичну особу, що не пов"язані зі змінами в установчих документах, здійснену 16.11.2018 року, а саме зміни керівника та складу підписантів ДП "Городнярайагролісгосп". Рішення про поновлення на роботі та в частині стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу за один місяць звернуто до негайного виконання.

16.04.2019 року в суді зареєстрована заява адвоката Серкіна К.Ю. як представника Комунального підприємства „Чернігівоблагроліс" Чернігівської обласної ради, скерована ним до суду засобом поштового зв"язку 15.04.2019 року, тобто в межах строків, визначених ч.2 статті 284 ЦПК України, про перегляд заочного рішення. Заява представника відповідача прийнята судом та призначена до розгляду у судовому засіданні.

Заява представника відповідача про перегляд заочного рішення мотивована доводами про те, що останній не з"явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин, а також, що наявні у нього докази мають істотне значення для правильного вирішення справи. Зокрема, про час та місце судового засідання відповідач дізнався 18.03.2019. При цьому розраховував, що суд в чергове зупинить провадження у справі до перегляду в апеляційній інстанції ухвали суду першої інстанції про відкриття провадження у справі. Вказує і на те, що позивач збільшував позовні вимоги, з якими не був ознайомлений відповідач. Строк поновлення позивача на посаді з 09.10.2018 року вважає таким, що суперечить абзацу другому, третьому пункту 2.27 глави 2 Інструкції про порядок ведення трудових книжок працівників, затверджених Наказом Міністерства праці України, Міністерства юстиції України, Міністерства соціального захисту населення України 29.07.1993 № 58, вказує, що поновленню він підлягав би з 10.10.2019. Вказує також і на те, що при стягненні моральної шкоди, не зазначено у рішенні, що з них не утримано податки й інші обов"язкові платежі. Докази, які має відповідач, достеменно підтверджують, що позивач у період тимчасової непрацездатності, вказаної у лікарняному листку покладеному в основу заочного рішення, виконував свої функціональні обов"язки на підприємстві та не повідомляв про тимчасову непрацездатність. Після 09.10.2018 позивач не залишав підприємство, а тому, на думку відповідача, не підтверджується внесений наказом про звільнення негатив в організацію нормальних життєвих зв"язків, стрес і хвилювання, як підстави для відшкодування моральної шкоди.

Представником відповідача в заяві про перегляд заочного рішення всупереч вимогам ч.1 ст. 284, ч.1 ст. 352 ЦПК України об"єднані і доводи від імені третьої особи -Городнянського районного дочірнього агролісогосподарського спеціалізованого підприємства „Городнярайагролісгосп" про необхідність скасування заочного рішення. Сторона в цій частині посилається на необгрунтованість: висунення вимог про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу до третьої особи без статусу відповідача; без зазначення того, що з них не утримано податки й інші обов"язкові платежі; врахування судом довідки № 451 від 02.11.2018 (а.с.16) про середній заробіток відповідача, яку ОСОБА_6, на їх думку правомірно, відкликав із суду своїм листом № 171 від 15.04.2019; неврахування при стягненні середнього заробітку існуючої переплати у підприємства на користь позивача.

У судовому засіданні сторона відповідача вимоги заяви про перегляд заочного рішення підтримала. Представники додатково послались на докази: показання свідка ОСОБА_7 та на фінансові документи за підписом ОСОБА_5, як на достеменне підтвердження виконання позивачем функціональних обов"язків у період непрацездатності, зазначеної в лікарняному листку, покладеному в основу заочного рішення.

Сторона позивача вимоги заяви про перегляд заочного рішення вважала необгрунтованими. Позивач вказував на недобросовісність відповідача, зловживання процесуальними правами та відсутність підстав для задоволення заяви. Одночасно позивачем підтверджено, що він виходив на роботу та підписував документи у період своєї тимчасової непрацездатності.

Представник позивача, посилаючись на наказ про поновлення позивача на роботі від 02.04.2019 року, вказував на незаконність задоволення заяви відповідача, оскільки у разі скасування заочного рішення буде відсутній основний предмет спору. Представник позивача додатково вказував на недобросовісність відповідача, його зловживання процесуальними правами та відсутність підстав для задоволення заяви.

Заслухавши учасників, оцінивши їх доводи, докази і аргументи, з"ясувавши думку сторін щодо обгрунтованості висунутих вимог про перегляд судом першої інстанції заочного рішення, суд дійшов висновку, що заяву про перегляд заочного рішення слід залишити без задоволення.

У відповідності до ч.1 статті 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються судом справи, що виникають з трудових відносин.

Згідно ч.1, ч.3 статті 278 ЦПК України відзив подається відповідачем протягом п"ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження. Треті особи мають право подати пояснення щодо позову у строк, встановлений судом в ухвалі про відкриття провадження у справі.

У відповідності до ч.5 статті 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше.

Ухвалою Городнянського районного суду Чернігівської області від 06 листопада 2018 року (а.с.27-29) прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_5 до Комунального підприємства „Чернігівоблагроліс" Чернігівської обласної ради (треті особи на стороні відповідача: Чернігівська обласна рада, Городнянське районне дочірнє агролісогосподарське спеціалізоване підприємство „Городнярайагролісгосп") про визнання незаконним та скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, відшкодування моральної шкоди. В наведеній ухвалі судом роз"яснено відповідачу, що у разі заперечення проти позову, відповідач має право на подачу відзиву на позовну заяву протягом п"ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі та в цей же строк право на подачу зустрічного позову. Роз"яснено третім особам, що не заявляють самостійних вимог на предмет спору, право протягом 15-ти днів з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження у справі подати письмові пояснення з викладом своїх аргументів і міркувань на підтримку або заперечення проти позову.

Відповідачем ухвала про відкриття провадження у справі отримана 09.11.2018 року (а.с.61) разом з позовом і доданими до нього матеріалами.

Третьою особою у справі - Городнянським районним дочірнім агролісогосподарським спеціалізованим підприємством „Городнярайагролісгосп" ухвала про відкриття провадження у справі отримана 09.11.2018 року (а.с.63) разом з позовом і доданими до нього матеріалами.

Третьою особою у справі - Чернігівською обласною радою ухвала про відкриття провадження у справі отримана 09.11.2018 року (а.с.62) разом з позовом і доданими до нього матеріалами.

Таким чином, з моменту вручення ухвали про відкриття провадження у справі до моменту проголошення заочного рішення від 14.03.2019 року минуло більше ніж чотири місяці.

Ухвала про відкриття провадження від 06.11.2018 двічі оскаржувалась відповідачем до суду апеляційної інстанції. Двічі з цих підстав судом зупинялось провадження у справі у відповідності до п.п.15.12 Розділу Х111 Перехідні Положення Цивільного процесуального кодексу України та цивільна справа направлялись до суду апеляційної інстанції. При цьому ухвала суду постановлена з посиланням на пп.15.12 Розділу Х111 Перехідні Положення ЦПК України про зупинення провадження від 10.12.2018 незважаючи на постановлення 13.12.2018 року ухвали про поновлення провадження, тобто фактичного закінчення дії ухвали про зупинення провадження, оскаржувалась до суду апеляційної інстанції з подальшою вимогою третьої особи повторно зупинити провадження у справі з направленням до суду апеляційної інстанції цивільної справи.

Постановою Чернігівського апеляційного суду від 28 лютого 2019 року, відхилена апеляційна скарга Городнянського районного дочірнього агролісогосподарського спеціалізованого підприємства „Городнярайагролісгосп" та ухвалу суду 1-шої інстанції від 10.12.2018 року залишено без змін.

Ухвалою Чернігівського апеляційного суду від 18.01.2019 року задоволено заяву Комунального підприємства „Чернігівоблагроліс" Чернігівської обласної ради про відкликання апеляційної скарги. Апеляційну скаргу Комунального підприємства „Чернігівоблагроліс" Чернігівської обласної ради на ухвалу Городнянського районного суду Чернігівської області від 06 листопада 2018 року про відкриття провадження у справі за позовом ОСОБА_5 до Комунального підприємства „Чернігівоблагроліс" Чернігівської обласної ради (треті особи на стороні відповідача: Чернігівська обласна рада, Городнянське районне дочірнє агролісогосподарське спеціалізоване підприємство „Городнярайагролісгосп") про визнання незаконним та скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, відшкодування моральної шкоди,повернуто особі, яка подала скаргу.

За правилами, встановленими ч.2 ст. 273 ЦПК України ухвала суду першої інстанції про відкриття провадження у справі набрала законної сили 18.01.2019 року.

Після чергового відновлення провадження після повернення до суду першої інстанції матеріалів цивільної справи, відповідач 11.03.2019 року надіслав до суду втретє подану ним апеляційну скаргу на ухвалу суду 1-шої інстанції про відкриття провадження у справі від 06 листопада 2018 року, отриману відповідачем 09.11.2018 року.

Саме позицію постійного зупинення провадження у справі обрав відповідач з метою перещкоджання законному руху справи.

У відповідності до п.11 ч.3 ст. 2 ЦПК України неприпустимість зловживання процесуальними правами є основною засадою цивільного судочинства.

Згідно ч.2 статті 44 ЦПК України визначено право суду залежно від конкретних обставин справи визнати зловживаанням процесуальними правами дії сторони, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи.

Втретє подана апеляційна скарга 11.03.2019 на ухвалу суду про відкриття провадження у справі від 06.11.2019, яка набрала законної сили 18.01.2019 у встановленому законом порядку, була направлена до суду апеляційної інстанції разом з виділеними матеріалами. Право направити до суду апеляційної інстанції виділені матеріали визначено Інструкцією з діловодства у місцевих загальних судах, апеляційних судах областей, затв. Наказом Державної судової адміністрації України 17.12.2013 № 173, .з подальшими змінами і доповненнями, а також ч.4 статті 44 ЦПК України, яка уповноважує суд вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами.

Незупинення провадження 11.03.2019 року суд обрав як захід запобігання зловживанню процесуальними правами стороною відповідача.

З урахуванням викладеного, поважних причин неподання відзиву на позовну заяву, відповідачем недоведено.

Зважаючи на специфіку справи спрощеного провадження, встановленої процесуальним законом, суд має право здійснити розгляд справи за наявними матеріалами (ч.5 ст. 279 ЦПК України) без повторного повідомлення сторін.

Згідно з правовою позицією викладеною ВС 24.01.2018, відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представника сторони, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Тлумачення ч.1 ст. 289 ЦПК України у взаємозв"язку з ч.5 ст. 279 ЦПК України щодо заочного розгляду справи у порядку спрощеного провадження без повідомлення сторін за наявними матеріалами, визначає, що заочний розгляд справи в наведених випадках можливий за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про строк подання відзиву; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти заочного вирішення справи.

Оскільки відповідач 09.11.2018 року (а.с.61) повідомлений про строк подання відзиву ( а.с.27-29), без поважних причин не подав відзив, обравши позицію постійного зупинення провадження у справі з метою перещкоджання законному руху справи, а позивач не заперечував проти заочного вирішення справи (а.с.174), заочне рішення від 14.03.2019 року постановлено з дотриманням процесуального порядку.

Докази (а.с.215-233 том1, а.с.1-128 том 2), на які посилається відповідач, і які, на його думку, мають істотне значення для правильного вирішення справи, розглянуті судом в обсязі, достатньому для з"ясування вимог за заявою про перегляд заочного рішення.

Пунктом 2.26 Інструкції про порядок ведення трудових книжок, затвердженої наказом від 29.07.1993 № 58 прямо зазначається, що днем звільнення вважається останній день роботи. Тобто день звільнення - це останній день, коли працівник перебував у трудових відносинах з роботодавцем. Оскільки днем звільнення вважається останній день роботи, а не попередній чи наступний за ним день, то і права незаконно звільненого працівника поновлюються з дня звільнення. Тому в цій частині заперечення, викладені відповідачем в заяві про перегляд заочного рішення, що позивач мав би бути поновлений з 10.10.2018 не заслуговують на увагу.

Не можуть бути істотними для правильного вирішення справи докази і посилання відповідача на безпосереднє виконання в період тимчасової непрацездатності позивачем своїх функціональних обов"язків за займаною ним посадою.

Так, у пункті 17 постанови Пленуму Верховного Суду України від 06 листопавда 1992 року № 9 „Про практику розгляду судами трудових спорів" судам роз"яснено, що правила про недопустимість звільнення працівника у період його тимчасової непрацездатності, а також у період перебування у відпустці (ч.3 ст. 40 КЗпП України) стосуються, як передбачених статтями 40,41 КЗпП України, так і інших випадків, коли розірвання трудового договору відповідно до чинного законодавства провадиться з ініціативи власника або уповноваженого ним органу.

Верховний Суд у постанові від 12.09.2018 у справі № 127/21890/16-ц виклав правовий висновок, який згідно ч.4 ст. 263 ЦПК України є обов"язковим для судів всіх інстанцій, зазначивши, що розірвання трудового договору з ініціативи власника або уповноваженого ним органу не може бути визнано обгрунтованим, якщо в день звільнення працівнику видано лікарняний листок (довідку в установлених законом випадках) про тимчасову непрацездатність.

Таким чином, має значення підтверджена лікарняним листком тимчасова непрацездатність, яка припадала на день звільнення, яке з цих підстав в жодному разі не може бути визнано законним.

З наведеного випливає, що документи та показання свідка ОСОБА_7, в яких він підтвердив, що ОСОБА_5 був присутній на підприємстві, виконував свої функціональні обов"язки, в тому числі підписував видатковий касовий ордер, за яким ОСОБА_7 отримував кошти під звіт у період тимчасової непрацездатності, вказаної в листку непрацезатності (а.с.15), в жодному разі не можуть бути підставою для протилежного, ніж вже прийняте судом рішення.

Суд задовольнив лише ці позовні вимоги, з якими відповідач та треті особи були ознайомлені в установленому процесуальним законом порядку. В решті позовних вимог суд відмовив.

При цьому захист порушеного права у сфері трудових відносин забезпечується як відновленням становища, яке існувало до порушення цього права (поновлення на роботі), так і механізмом компенсації за моральну шкоду як негативних наслідків (втрат) немайнового характеру в результаті душевних страждань, яких особа зазнала у зв"язку з посяганням на її трудові права. КЗпП України не містить будь-яких винятків для компенсації моральної шкоди в разі порушення трудових прав. Вартісний (грошовий) еквівалент завданої моральної шкоди суд визначив залежно від характеру, обсягу страждань та їх тривалості, тяжкості вимушених змін та з урахуванням всіх обставин розглянутої справи, в тому числі тих, на які посилається відповідач. Рамки та обмеження грошового еквівалента моральної шкоди чинними актами не встановлено, а тому є суддівською дискрецією.

Доводи відповідача, що при стягненні моральної шкоди у заочному рішенні не зазначено про неутримання із стягнутої суми податків й інших обов"язкових платежів, також не можуть бути підставою для скасування заочного рішення. Дохід працівника (в тому числі сума компенсації моральної шкоди) оподатковується не в порядку, визначеному судовим рішенням, а згідно статті 14,164 Податкового кодексу, а податок утримується податковим агентом, визначеним у встановленому податковим законодавством порядку. Судове рішення в даному випадку не може змінювати правовідносини з оподаткування.

Таким чином, істотність доводів відповідача про доцільність скасування заочного рішення, викладених у заяві і підтриманих у суді, спростовані вище вказаними висновками суду. А тому не можуть бути підставою для задоволення заяви про скасування судом, що його ухвалив, заочного рішення.

Висловлені представником відповідача в заяві про перегляд заочного рішення доводи від імені третьої особи -Городнянського районного дочірнього агролісогосподарського спеціалізованого підприємства „Городнярайагролісгосп" про необхідність скасування заочного рішення (а.с.), суперечать спеціальному порядку перегляду заочного рішення судом, який його ухвалив.

Такий спеціальний порядок перегляду заочного рішення судом, що його ухвалив, встановлений тільки для відповідача.

Позивач та треті особи наділені правом оскарження заочного рішення в загальному порядку про що їм було роз"яснено судом першої інстанції (а.с. 181, 205 том 1).

У відповідності до ч.1 ст. 352 ЦПК України учасники справи (до яких належать треті особи), якщо суд вирішив питання про їх права та (або) обов"язки, мають право оскаржити рішення суду першої інстанції повністю чи частково.

Третя особа розпоряджається своїми правами самостійно, що узгоджується з принципом диспозитивності цивільного судочинства.

Тому заява відповідача про перегляд заочного рішення розглядається в межах встановлених ЦПК України, що відповідає вимогам законності та інстанційності прийняття та скасування судових рішень.

Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначено право на ефективний засіб правового захисту, що відповідає вимозі своєчасного поновлення порушеного права.

02 квітня 2019 року прийнято відповідачем наказ (а.с.131 том 2), окремим пунктом якого позивача поновлено на виконання заочного рішення суду від 14.03.2019 року. Скасування заочного рішення внаслідок відсутності основного предмета оскарження, необ"єктивно віддалить у часі захист похідних вимог позивача.

Судом не встановлено, що відповідач своєчасно не подав відзив на позовну заяву з поважних причин і що докази, на які він посилається, має істотне значення для справи.

Таким чином, заява відповідача про перегляд заочного рішення є необгрунтованою і фактично зводиться до повторного перегляду матеріалів справи та переоцінки доказів при вже вставновлених судом об"єктивних обставин та фактично „розгляду заради розгляду".

З огляду на вказане заяву Комунального підприємства „Чернігівоблагроліс" Чернігівської обласної ради про скасування заочного рішення Городнянського районного суду Чернігівської області від 14 березня 2019 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_5 до Комунального підприємства „Чернігівоблагроліс" Чернігівської обласної ради (треті особи на стороні відповідача: Чернігівська обласна рада, Городнянське районне дочірнє агролісогосподарське спеціалізоване підприємство „Городнярайагролісгосп") про визнання незаконним та скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, відшкодування моральної шкоди слід залишити без задоволення. Керуючись ст. ст. 287, 288 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

заяву Комунального підприємства „Чернігівоблагроліс" Чернігівської обласної ради про скасування заочного рішення Городнянського районного суду Чернігівської області від 14 березня 2019 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_5 до Комунального підприємства „Чернігівоблагроліс" Чернігівської обласної ради (треті особи на стороні відповідача: Чернігівська обласна рада, Городнянське районне дочірнє агролісогосподарське спеціалізоване підприємство „Городнярайагролісгосп") про визнання незаконним та скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, відшкодування моральної шкоди - залишити без задоволення.

Роз'яснити заявнику, що відповідно до пункту 4 статті 287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом шляхом подачі апеляційної скарги до Чернігівського апеляційного суду через суд першої інстанції протягом 30 днів з дня проголошення ухвали. У цьому разі строк на апеляційне оскарження починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала суду, якою залишено без задоволення заяву Комунального підприємства „Чернігівоблагроліс" Чернігівської обласної ради про скасування заочного рішення від 14 березня 2019 року, окремому оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлено 06 травня 2019 року.

Суддя Карпинська Н.М.