Справа № 212/8588/18
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
03 травня 2019 року м. Кривий Ріг
Жовтневий районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області, у складі: головуючого судді Борис О.Н., за участю секретаря судового засідання Деменко А.С., в порядку ст. 247 ЦПК України за відсутності учасників справи та без фіксації судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кривому Розі Дніпропетровської області, в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу № 212/8588/18, 2/212/908/19 за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «ОПТТОРГ-15» до ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 про відшкодування шкоди, заподіяної працівниками під час виконання трудових обов'язків, -
Представник позивача ТОВ «ОПТТОРГ-15» в судове засідання не з'явився, але надав клопотання, в якому просив справу розглянути за його відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі.
Відповідачі у судове засідання повторно не з'явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені у встановленому законом порядку, причини неявки суду не повідомили, про що свідчать поштові повідомлення, а також поштові конверти, які повернулися на адресу суду, а також оголошенням на сайті Судової влади про розгляд справи 05.03.2019, 04.04.2019, 03.05.2019. А отже відповідачі вважаються такими, що належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, відповідно до положень ч. 4 ст. 130 ЦПК України.
Суд, відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України вважає за можливе ухвалити заочне рішення у справі на підставі наявних у справі доказів.
Справа розглядається за відсутності учасників справи, тому у відповідності до ст. 247 ч. 2 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив такі фактичні обставини та відповідні їм правовідносини.
Судом встановлено, що згідно наказу №55-к від 07.02.2018, ОСОБА_5 з 08.02.2018 року прийнята на роботу до магазину «Делві №56» м. Кривий Ріг, вул.. Ватутіна, 43/5 на посаду заступника керуючого магазину (а.с.31).
Згідно наказу №293-к від 13.06.2018 ОСОБА_5 переведено на іншу роботу з магазину «Делві №56» м. Кривий Ріг, вул.. Ватутіна, 43/5 у магазин «Продукти №41» м. Кривий Ріг, вул.. Щорса, 27/40 на посаду керуючого магазину (а.с.30).
Згідно наказу №122-к від 02.03.2017 про прийняття на роботу ОСОБА_2 прийнята на роботу з 03.03.2017 у магазин Продукти №41 м. Кривий Ріг, вул.. Щорса, 27/40 на посаду касиру торгівельного залу (а.с.29).
Відповідно до наказу про переведення на іншу роботу №799-к від 05.09.2017 ОСОБА_2 переведена на посаду заступника керуючого магазину Продукти №41 м. Кривий Ріг вул.. Щорса, 27/40 (а.с.26).
ОСОБА_2 звільнена з посади заступника керуючого магазину «Продукти №41» м. Кривий Ріг вул. Щорса, 27/40 на підставі п.2 ст. 41 КЗпП України за втрату довіри з 21.08.2018, що підтверджується копією наказу №474-к від 21.08.2018 (а.с.27).
ОСОБА_3 прийнята на роботу до магазину «Продукти №41» м. Кривий Ріг, вул.. Щорса, 27/40 на посаду заступника керуючого магазином з 11.07.2018 року, що підтверджується копією наказу №342-к від 10.07.2018 (а.с.25).
Згідно ч. 1, 2 ст. 130 КЗпП України, працівники несуть матеріальну відповідальність за шкоду, заподіяну підприємству, установі, організації внаслідок порушення покладених на них трудових обов'язків. При покладенні матеріальної відповідальності права і законні інтереси працівників гарантуються шляхом встановлення відповідальності тільки за пряму дійсну шкоду, лише в межах і порядку, передбачених законодавством, і за умови, коли така шкода заподіяна підприємству, установі, організації винними протиправними діями (бездіяльністю) працівника.
Відповідно до ст. 132 КЗпП України, за шкоду, заподіяну підприємству, установі, організації при виконанні трудових обов'язків, працівники, з вини яких заподіяно шкоду, несуть матеріальну відповідальність у розмірі прямої дійсної шкоди, але не більше свого середнього місячного заробітку. Матеріальна відповідальність понад середній місячний заробіток допускається лише у випадках, зазначених у законодавстві.
Пленум Верховного Суду України в постанові від 29 грудня 1992 року № 14 "Про судову практику в справах про відшкодування шкоди, заподіяної підприємствам, установам, організаціям їх працівниками"роз'яснив, що під прямою дійсною шкодою слід розуміти втрату, погіршення або зниження цінності майна, необхідність для підприємства провести витрати на відновлення, придбання майна чи інших цінностей або провести зайві, тобто викликані внаслідок порушення працівником трудових обов'язків, грошові виплати.
Пряма дійсна шкода є саме підставою, що зумовлює перевірку умов можливості настання матеріальної відповідальності працівника. За наявності шкоди для настання матеріальної відповідальності необхідні ще три умови: протиправна поведінка працівника, причинний зв'язок між протиправною поведінкою працівника і результатом у вигляді шкоди, що настала, і вина працівника.
Пунктом 1 ч.1 ст. 134 КЗпП України визначено, що відповідно до законодавства працівники несуть матеріальну відповідальність у повному розмірі шкоди, заподіяної з їх вини підприємству, установі, організації, у випадку коли між працівником і підприємством, установою, організацією відповідно до статті 135-1 цього Кодексу укладено письмовий договір про взяття на себе працівником повної матеріальної відповідальності за незабезпечення цілості майна та інших цінностей, переданих йому для зберігання або для інших цілей.
Відповідно до п. 4 розділу 1 посадової інструкції заступника керуючого магазином ТОВ «ОПТТОРГ-15» заступник керуючого магазином є матеріально відповідальною особою, з яким укладається типовий договір про повну індивідуальну матеріальну відповідальність. (а. 13).
Відповідно до п. 5 розділу 1 посадової інструкції керуючого магазином ТОВ «ОПТТОРГ-15» керуючий магазином є матеріально відповідальною особою, з яким укладається типовий договір про повну індивідуальну матеріальну відповідальність. (а. 16).
З посадовою інструкцією керуючого магазином та посадовою інструкцією його заступника ОСОБА_5, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 були ознайомлені під розпис (а.с.15,18).
Відповідно до наказу ТОВ «ОПТТОРГ-15» №66 від 13.06.2018 для колективу працівників магазину «Продукти-41», що розташований за адресою м. Кривий Ріг, вул.Щорса, 27/40 було встановлено колективну (бригадну) матеріальну відповідальність; керівником колективу призначено керуючого магазином ОСОБА_5, а вразі її відсутності обв'язки керівника покладаються на заступника - ОСОБА_2; наказано укласти письмовий договір про колективну матеріальну відповідальність з вказаними членами колективу. Згідно з наявними у вказаному наказі підписами ОСОБА_5 та ОСОБА_2 останні підтвердили факт свого ознайомлення з наказом та згоди з ним (а.с.24).
Судом встановлено, що 13 червня 2018 року на підставі вказаного вище наказу між ТОВ «ОПТТОРГ-15» в особі директора ОСОБА_4 і членами колективу (бригади) магазину «Продукти-41» за адресою м. Кривий Ріг, вул.Щорса,27/40, в особі керуючої магазином ОСОБА_5 було укладено Договір про колективну (бригадну) матеріальну відповідальність (а.с.126).
11 липня 2018 року складено Акт прийняття-передачі товару № 191, відповідно до якого вбачається прийняття ОСОБА_5, ОСОБА_2, ОСОБА_3 товару на загальну суму 311381,60 грн. (з ПДВ), що знаходився на маркеті Магазину №41, розташованого за адресою м. Кривий Ріг, вул.Щорса, 27/40. Акт підписано ОСОБА_5, ОСОБА_2, ОСОБА_3 (а.с.32-79).
Судом встановлено, що згідно з наказом TOB «ОПТТОРГ-15» № 177 від 03.08.2018 року «Про проведення позапланової інвентаризації товару на магазині», 06 серпня 2018 року було проведено позапланову комісійну інвентаризацію товарних залишків на Магазині «Продукти №41» за адресою м. Кривий Ріг, вул.Щорса, 27/40 за період з 12 липня 2018 року по 06 серпня 2018 рік. (а.с.23).
Відповідно до п.12 Договору про колективну (бригадну) матеріальну відповідальність підставою для притягнення членів колективу (бригади) до матеріальної відповідальності є матеріальна шкода, заподіяна розкраданням, нестачею, умисним знищенням або зіпсуванням матеріальних цінностей, а також їх знищенням або зіпсуттям через недбалість, що підтверджується інвентаризаційними документами.
Відповідно до п.16 Договору про колективну (бригадну) матеріальну відповідальність заподіяна колективом (бригадою) шкода підприємству, установі, організації, яка підлягає відшкодуванню, розподіляється між членами цього колективу (бригади) пропорційно місячній тарифній ставці (посадовому окладу) і фактично відпрацьованому часу за період від останньої інвентаризації до дня виявлення шкоди.
Відповідно до ст. 136 КЗпП України покриття шкоди працівниками в розмірі, що не перевищує середнього місячного заробітку, провадиться за розпорядженням власника або уповноваженого ним органу, керівниками підприємств, установ, організацій та їх заступниками - за розпорядженням вищестоящого в порядку підлеглості органу шляхом відрахування із заробітної плати працівника. У решті випадків покриття шкоди провадиться шляхом подання власником або уповноваженим ним органом позову до районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду.
Згідно ст.138 КЗпП України обов'язок доказування наявності умов для притягнення працівника до матеріальної відповідальності покладається на власника або уповноважений ним орган. Відсутність підстави чи хоча б однієї з умов матеріальної відповідальності виключає можливість притягнення працівника до матеріальної відповідальності.
Пленум Верховного Суду України у постанові від 29 грудня 1992 року № 14 "Про судову практику в справах про відшкодування шкоди, заподіяної підприємствам, установам, організаціям їх працівниками"зазначає, що суд у кожному випадку зобов'язаний вживати передбачених законом заходів до всебічного, повного й об'єктивного з'ясування обставин, від яких згідно зі ст. ст.130,135-3,137 КЗпП України, залежить вирішення питання про покладення матеріальної відповідальності та про розмір шкоди, що підлягає відшкодуванню. Зокрема, з'ясовувати: наявність прямої дійсної шкоди та її розмір; якими неправомірними діями її заподіяно і чи входили до функцій працівника обов'язки, неналежне виконання яких призвело до шкоди; в чому полягала його вина; в якій конкретно обстановці заподіяно шкоду; чи були створені умови, які забезпечували б схоронність матеріальних цінностей і нормальну роботу з ними; який майновий стан працівника.
Статтею 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.
Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
У відповідності із ч. 1 ст. 141 ЦПК України, стороні, на користь якої постановлено рішення, суд присуджує з другої сторони всі судові витрати, а тому з відповідачів на користь позивача слід стягнути судовий збір у розмірі 1762,00 гривень, а саме по 587,34 гривні з кожного.
Керуючись ст. ст. 132, 134, 136, 138 Кодексу законів про працю України, ст. ст. 12, 13, 81, 82, 141, 263-265, 280-282 ЦПК України, суд, -
Позов товариства з обмеженою відповідальністю «ОПТТОРГ-15» до ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 про відшкодування шкоди, заподіяної працівниками під час виконання трудових обов'язків - задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ОПТТОРГ-15», витрати по сплаті судового збору у розмірі по 587,34 гривень з кожного.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд, якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів шляхом подачі апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду через Жовтневий районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області.
ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, РНОКПП НОМЕР_1, адреса реєстрації місця проживання: АДРЕСА_1
ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, РНОКПП НОМЕР_2, адреса реєстрації місця проживання: АДРЕСА_2.
ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_5, РНОКПП НОМЕР_3, адреса проживання: АДРЕСА_3.
Рішення складено та підписано 03.05.2019 року.

Суддя: О. Н. Борис