"28" березня 2019 р. Справа № 363/2816/15-ц
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 березня 2019 року Вишгородський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Рудюка О.Д.,

за участю секретаря Клименко В.В.,

представника позивача( ОСОБА_1 .) ОСОБА_2 ,

представника відповідача ОСОБА_3 ,

представника третьої особи Мартинко Ю.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Вишгород цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_1 , ОСОБА_6 до Вишгородської міської ради Київської області, ОСОБА_7 , треті особи: Державне агентство земельних ресурсів України, Головне управління Держгеокадастру у Київської області про визнання незаконним рішення ради та визнання недійсним свідоцтва про право власності на нерухоме майно, -

встановив:

В провадженні Вишгородського районного суду Київської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_1 , ОСОБА_6 до Вишгородської міської ради Київської області, ОСОБА_7 , треті особи: Державне агентство земельних ресурсів України, управління Держземагенства України у Вишгородському районі Київської області про визнання незаконним рішення ради та визнання недійсним свідоцтва про право власності на нерухоме майно.

Рішенням Вишгородського районного суду Київської області від 06.04.2016 року у задоволені позову відмовлено.

Ухвалою Апеляційного суду Київської області від 06.06.2016 року, рішення Вишгородського районного суду Київської області від 06.04.2016 року залишено без змін.

Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України від 22.03.2017 року рішення Вишгородського районного суду Київської області від 06.04.2016 року та ухвалу Апеляційного суду Київської області від 06.06.2016 року скасовано, справу направлено на новий розгляду до суду першої інстанції.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 20.04.2019 року прийнято цивільну справу за позовом ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_1 , ОСОБА_6 до Вишгородської міської ради Київської області, ОСОБА_7 , треті особи: Державне агентство земельних ресурсів України, управління Держземагенства України у Вишгородському районі Київської області, про визнання незаконним рішення ради та визнання недійсним свідоцтва про правовласності на нерухоме майно до провадження. Призначено до судового розгляду на 07.06.2017 року.

В судові засідання, призначені 07.06.2017 року, 11.09.2017 року, 25.10.2017 року, 06.09.2018 року, 15.11.2018 року, 21.01.2019 року та 28.03.2019 року позивачі ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та представники позивачів ОСОБА_4 , ОСОБА_5 повторно не з`явилися, про поважність причин не явки суд не повідомили, із заявою про розгляд справи у відсутність позивача та їх представника до суду не зверталися, що було підставою перенесення розгляду справи.

Про день, час та місце судових засідань за вказаною позовній заяві адресою для листування, позивачів та представників позивачів були повідомлені судом належним чином.

Представник відповідача у судовому засіданні заявив клопотання про залишення позову ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 без розгляду у зв`язку з повторною неявкою.

Представник позивача ОСОБА_1 . залишив вирішення даного клопотання на розсуд суду.

Представник третьої особи підтримав клопотання представника відповідача.

Заслухавши учасників судового засідання, дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступного.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

Пунктом 3 частини 1 статті 257 ЦПК України передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо, зокрема, належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Системний аналіз вказаної норми процесуального закону свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності явки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто не вказує на врахування судом поважності причин при повторній неявці позивача до суду. Це пов`язано із дією принципу цивільного судочинства - диспозитивністю, відповідно до якого кожний учасник процесу самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами.

Отже, законодавець передбачив баланс захисту прав як позивача, який повторно не з`явився в судове засідання (незалежно від причин неявки). Так, для відповідача - це є залишення заяви без розгляду, а для позивача - це право на повторне звернення до суду з тим самим позовом.

При цьому, причини повторної неявки процесуального правового значення не мають, оскільки це положення закону направлено на дотримання розумних строків розгляду справи і на недопущення зловживання своїми процесуальними правами та правами інших осіб, які з`являються до суду.

У зв`язку із наведеним вище, враховуючи, що позивачі ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 сім разів не з`являлися у судові засідання, повідомлені судом належним чином про час та місце розгляду справи у встановленому процесуальним законом порядку, із заявою про розгляд справи у їх відсутність, до суду не зверталися, суд приходить до висновку про те, що поданий позов ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 підлягає залишенню без розгляду.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 257, 353-355 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 до Вишгородської міської ради Київської області, ОСОБА_7 , треті особи: Державне агентство земельних ресурсів України, Головне управління Держгеокадастру у Київської області про визнання незаконним рішення ради та визнання недійсним свідоцтва про право власності на нерухоме майно- залишити без розгляду.

Судовий розгляд позовної заяви ОСОБА_1 до Вишгородської міської ради Київської області, ОСОБА_7 , треті особи: Державне агентство земельних ресурсів України, Головне управління Держгеокадастру у Київської області про визнання незаконним рішення ради та визнання недійсним свідоцтва про право власності на нерухоме майно продовжити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Київського апеляційного суду через Вишгородський районний суд Київської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду

Суддя О.Д. Рудюк