Провадження № 2/185/1556/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 квітня 2019 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді: Бондаренко В.М.,

за участю секретаря: Данильченко Ю.О.,

розглянув у відкритому заочному судовому засіданні в м. Павлограді Дніпропетровської області в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , яка діє в інтересах неповнолітньої дитини ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Служба у справах дітей Павлоградської районної державної адміністрації, про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, суд -

В С Т А Н О В И В :

У грудні 2018 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 , яка діє в інтересах неповнолітньої дитини ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Служба у справах дітей Павлоградської районної державної адміністрації, про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, в якій просить суд визнати ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такою, що втратила право користування житловим будинком АДРЕСА_1 .

В обґрунтування заявленого позову позивач посилається на те, що їй на підставі свідоцтва про право власності на спадщину за законом від 20 жовтня 2007 року належить житловий будинок АДРЕСА_1 . У зазначеному будинку зареєстрована її онука ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка в будинку не проживає з 2013 року, її особистих речей в будинку немає. Таким чином, відповідач більше року без поважних причин будинком не користується, що не дає можливості отримати субсидію.

Відповідно до ч.1 ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута малозначна справа.

Ухвалою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 11 лютого 2019 року відкрито провадження по справі, справу призначено до розгляду у порядку спрощеного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

У судове засідання позивач не з`явилася, надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримує у повному обсязі та просить суд їх задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 , яка діє в інтересах неповнолітньої дитини ОСОБА_3 , у судове засідання не з`явилася, про день та час розгляду справи була повідомлена належним чином, причини неявки суду не повідомила. Відомостей про неможливість з`явитися в судове засідання відповідач суду не надала.

Суд, на підставі ст. 281 ЦПК України, ухвалив розглядати справу заочно.

Суд, вивчивши матеріали цивільної справи, вважає, що заявлений позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

У судовому засіданні встановлено, що спірним приміщенням є житловий будинок АДРЕСА_1 , який належить ОСОБА_1 на підставі свідоцтва про право власності на спадщину за законом від 20 жовтня 2007 року, посвідченого нотаріусом Другої Павлоградської державної нотаріальної контори Дніпропетровської області, зареєстрованого в реєстрі за № 2436.

Відповідно до ч. 1 ст. 405 ЦК України члени сім`ї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону.

Житлове приміщення, яке вони мають право займати, визначається його власником.

Згідно даних ГУ ДМС України в Дніпропетровській області, які надійшли на адресу суду 08.02.2019 року, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 народження, зареєтрованою не значиться.

Проте, згідно довідки про склад сім`ї, виданою Межиріцькою сільською радою Павлоградського району Дніпропетровської області від 12.10.2018 року та 03.04.2019 року, у будинку АДРЕСА_1 зареєстровані ОСОБА_1 , її син ОСОБА_4 , чоловік ОСОБА_5 , онука ОСОБА_3 , невістка ОСОБА_6 . Зазначений факт реєстрації підтверджуються копією Погосподарської книги № 16 на 2011-2015 роки, 2016-2020 роки.

Відповідно до акту обстеження матеріально-побутових умов від 28.12.2018 року складеного комісією Межиріцької сільської ради встановлено, що у будинку АДРЕСА_1 зареєстрована ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка з літа 2013 року не проживає за даною адресою.

Відповідно до ч. 2 ст. 405 ЦК України член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.

Таким чином, суд вважає, що позовні вимоги позивача доведені матеріалами справи, обґрунтовані та підлягають задоволенню в повному обсязі, а саме, суд вважає за необхідне визнати ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такою, що втратила право користування житловим будинком АДРЕСА_1 .

Судові витрати підлягаю розподілу відповідно до ст. 141 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 12, 13, 89, 141, 259, 263, 264, 265, 274, 279, 280-284 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , яка діє в інтересах неповнолітньої дитини ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Служба у справах дітей Павлоградської районної державної адміністрації, про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, - задовольнити в повному обсязі.

Визнати ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такою, що втратила право користування житловим будинком АДРЕСА_1 .

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 понесені судові витрати по справі, а саме суму сплаченого судового збору в розмірі 704 (сімсот чотири) грн. 80 коп.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя В.М. Бондаренко