Справа № 199/3324/18
РІШЕННЯ

Іменем України

16.04.2019 року Амур-Нижньодніпровський районний суд міста Дніпропетровська в складі головуючого судді Руденко В.В., при секретарі Куземі О.Г., за участі представника позивача Горбатової Т.Л., відповідача ОСОБА_2, третьої особи: ОСОБА_3, розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» до ОСОБА_2 про відшкодування збитків, третя особа: ОСОБА_3,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з даним позовом до ОСОБА_4, зазначивши, що під час технічної перевірки стану електричних приладів обліку і електроустановок у ОСОБА_4, що проводилась 11.01.2017, згідно з п.п. 48 Правил, позивачем було виявлено порушення: ст.. 26,27 Закону України «Про електроенергетику» розкрадання електроенергії, а саме: самовільне підключення до електричної мережі поза засобом обліку, прихованим обліком, а саме: самовільне підключення до електричної мережі поза засобом обліку, прихованим способом, а саме: самовільне підключення виконане шляхом підключення фазного проводу до дообліковим проводам в розподільній коробці, «нуль» підключено шляхом заземлення проводу на каналізаційну трубу. Електроенергія споживається, приладом обліку не враховується. Споживачеві порушення продемонстровано. Розкрадання електроенергії повз лічильник за результатами перевірки 11.01.2017 року було зафіксовано Актом про порушення № Н 123744. Один примірник акту вручено відповідачу під підпис. 17.01.2017 року за заявою відповідача, без його присутності, відбулось засідання комісії з розгляду актів про порушення та складено протокол № 04 і прийнято рішення провести нарахування в сумі 40701,87 грн. Позивач просив стягнути відповідача на свою вартість спричинених збитків в розмірі 40701,87 грн. та судові витрати по справі.

Ухвалою суду від 26.03.2019 року у зв'язку зі смертю відповідача в якості правонаступника відповідача було залучено ОСОБА_2.

Представник позивача в судовому засіданні підтримав позовні вимоги та просив суд їх задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 заперечувала проти задоволення позовних вимог.

Третя особа просив суд відмовити в задоволенні позовних вимог.

Суд, вислухав пояснення учасників судового процесу, дослідивши докази в їх сукупності, вважає, позовні вимоги не підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що під час технічної перевірки стану електричних приладів обліку і електроустановок у ОСОБА_4, що проводилась 11.01.2017, згідно з п.п. 48 Правил, позивачем було виявлено порушення: ст.. 26,27 Закону України «Про електроенергетику» розкрадання електроенергії, а саме: самовільне підключення до електричної мережі поза засобом обліку, прихованим обліком, а саме: самовільне підключення до електричної мережі поза засобом обліку, прихованим способом, а саме: самовільне підключення виконане шляхом підключення фазного проводу до дообліковим проводам в розподільній коробці, «нуль» підключено шляхом заземлення проводу на каналізаційну трубу. Електроенергія споживається, приладом обліку не враховується.

Розкрадання електроенергії повз лічильник за результатами перевірки 11.01.2017 року було зафіксовано Актом про порушення № Н 123744. Один примірник акту вручено відповідачу під підпис.

Відповідно до п. 48 ПКЕЕН споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: порушення правил користування електричною енергією; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження приладу обліку.

Відповідно до ст.77 Закону України від 13.04.2017 року № 2019-VIII "Про ринок електричної енергії", який набрав чинності з 11.06.2017 року, учасники ринку, в тому числі споживачі, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема, крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку.

Аналогічні положення містяться і в ст.ст.26, 27 Закону України «Про електроенергетику».

Відповідно до п.53 ПКЕЕН, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об'єкта або має право користуватися цим об'єктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження.

17.01.2017 року за заявою відповідача, без його присутності, відбулось засідання комісії з розгляду актів про порушення та складено протокол № 04 і прийнято рішення провести нарахування в сумі 40701,87 грн.

Згідно зі ст.714 ЦК України, за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Відповідно до ст.1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується у повному обсязі особою, яка її завдала.

Відповідно до Витягу з державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть від 03 листопада 2018 року, ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 року.

17 липня 2018 року ОСОБА_2 звернулась до приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Царейкіну М.С. із заявою про прийняття спадщини за заповітом.

Також окрім спадкоємцем за заповітом, після смерті ОСОБА_4 є спадкоємець за законом - ОСОБА_3.

За змістом ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Статтею 1231 ЦК України передбачено, що до спадкоємця переходить обов'язок відшкодувати майнову шкоду (збитки), яка була завдана спадкодавцем. Майнова та моральна шкода, яка була завдана спадкодавцем, відшкодовується спадкоємцями у межах вартості рухомого чи нерухомого майна, яке було одержане ними у спадщину.

Вирішуючи позов по суті, суд, також, звертає увагу, що відповідно до положень ст. ст.12,13,81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов'язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов'язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Згідно із практикою Європейського суду з прав людини за своєю природою змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і відповідно - правомочностей головних суб'єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об'єктивно призводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов'язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, - із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає.

Також, ЄСПЛ у рішенні від 04 квітня 2019 року у справі «KUNERT v. POLAND» (заява № 21851/03) констатував відсутність порушення права на справедливий суд, закріпленого статтею 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, оскільки заявник не проявив належної старанності в оформленні процесуальних документів, які він подав до суду.

За змістом ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Оскільки позивачем не надано суду належних, достовірних та допустимих доказів отримання відповідачем у спадщину будь-якого нерухомого чи рухомого майна, а також його вартості, суд вважає, що позов не підлягає задоволенню.

Відповідно до ст.141ЦПК України суд вважає за доцільне судові витрати позивача у вигляді судового збору віднести за його рахунок, доказів понесення судових витрат відповідачем суду не надано.

Керуючись ст.ст. 12,81,133,144,263-265 ЦПК України, ст.1166, 1231 ЦК України, суд, -

УХВАЛИВ :

У позові Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» до ОСОБА_2 про відшкодування збитків відмовити.

Судові витрати позивача у вигляді судового збору віднести за його рахунок.

Рішення може бути оскаржене до Дніпровського апеляційного суду через Амур-Нижньодніпровський районний суд м. Дніпропетровська шляхом подачі у тридцятиденний строк з дня складання повного судового рішення апеляційної скарги.

Суддя