ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Постанова

Іменем України

24 квітня 2019 року

м. Харків

справа № 639/6222/18

провадження № 22-ц/818/2273/19

Харківський апеляційний суд у складі:

головуючого - Пилипчук Н.П.,

суддів - Кругової С.С., Маміної О.В.

за участю секретаря - Плахотнікової І.О.

учасники справи:

позивач : ОСОБА_1,

відповідач : Харківська міська рада,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

з апеляційною скаргою Харківської міської ради

на рішення Жовтневого районного суду м. Харкова, постановлене 21 січня 2019 року, у складі судді Єрмоленко В.Б., в залі суду в м. Харків,

встановив :

У жовтні 2018 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Харківської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті батька ОСОБА_2, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 року і мати ОСОБА_3, померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 року.

Обгрунтовуючи свої позовні вимоги посилалась на те, що її батькам ОСОБА_2 і ОСОБА_4 на праві власності, на підставі договорів купівлі-продажу, належить житловий будинок з надвірними будівлями АДРЕСА_1. У листопаді 2016 року батьки через свій похилий вік та проблеми з опаленням були вимушені переїхати у квартиру рідної сестри позивача ОСОБА_5, яка зараз проживає у РФ, тому ОСОБА_1 стала також проживати з ними, оскільки батьки потребували стороннього догляду.

Зазначає, що будинок батьків, в якому вона проживала з народження, у квітні 2017 року було пограбовано, він став непридатним для проживання, зруйновані та викрадені металеві сходи, порушена кримінальна справа, позивача визнано потерпілою особою. Ці обставини значно погіршили стан здоров'я батька і у серпні 2017 року він помер. Як на поважність причин пропуску встановленого законом строку для звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, ОСОБА_1 посилається на те, що після смерті батька її мати ОСОБА_3 втратила можливість самостійно пересуватися і через сім місяців, тобто ІНФОРМАЦІЯ_3 року померла. Після її смерті ОСОБА_1 через місяць звернулась до приватного нотаріуса Зубарєва І.Ю., він порадив для оформлення спадкових прав викликати з Росії сестру, засвідчив запрошення та повідомив про документи, що потрібно додати. Коли з'ясувалось, що сестра не має можливості приїхати, вона надіслала нотаріально посвідчену заяву про відмову від спадщини. На прийомі нотаріус стверджував, що заява сестри не відповідає за змістом необхідним вимогам і треба надати інші заяви. Сестра оформила інші заяви від 30.10.2018 р., посвідчила їх в нотаріальній конторі. За цей період ОСОБА_1 здійснила підготовку всіх інших документів, замовила експертний висновок щодо лінгістичних розбіжностей у фіксації імені по батькові матері. Крім того, з 12.07.2018 року працювала у складі відбіркової комісії заочного факультету Національного юридичного університету ім. Ярослава Мудрого за щільним графіком та з великим постійним навантаженням, з 08.10.2018 року по 19.10.2018 р. хворіла її донька та потребувала турботи та догляду. Строк на подання заяви сплив 14.10.2018 р., до нотаріальної контори зі всіма документами позивач звернулась 24.10.2018 року. У зв'язку з вищевикладеним просила визнати поважними причини пропуску встановленого строку, визначивши їй додатковий строк для звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після померлих батьків.

Рішенням Жовтневого районного суду м. Харкова від 21 січня 2019 року позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено.

Визнано ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_2, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 року та мати ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 року, протягом місяця з дня набрання рішення законної сили.

В апеляційній скарзі Харківська міська рада просить рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове, яким у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовити.

Обґрунтовуючи апеляційну скаргу Харківська міська рада вказує на порушення судом норм матеріального права та неправильне застосування норм процесуального права. Вказує на те, що позивачем не наведені обставини, які підтверджують існування об'єктивних та істотних труднощів, які заважали реалізації свого права на прийняття спадщини протягом встановленого ст. 1270 ЦК України строку, а тому суд безпідставно визначив додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. Зазначає, що необізнаність спадкоємців щодо строків звернення із заявою про прийняття спадщини, навантаження на роботі не є поважною причиною пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Звертає увагу на те, що у позивача не було перешкод для подання відповідної заяви у нотаріальну контору та об'єктивно відсутні поважні причини невчинення дій з прийняття спадщини.

У відповідності до статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Судова колегія, заслухавши доповідь судді, пояснення сторін, що з'явилися, перевіривши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, вважає, що апеляційна скарга Харківської міської ради підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що ОСОБА_2 та його дружині ОСОБА_3 в рівних частках кожному належить 59/125 часток житлового будинку АДРЕСА_1 на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого Дев'ятою Харківською державною нотаріальною конторою від 22.07.1966 р. за реєстровим № 1-2778. Решта 66/125 часток належить ОСОБА_3 відповідно до договору купівлі-продажу, посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу від 22.05.2012 року за реєстровим № 1476 . Право власності належним чином зареєстровано у КП «Харківське Міське БТІ» ( а.с. 10-14).

ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 року, що підтверджується свідоцтвом НОМЕР_1, виданим Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області ІНФОРМАЦІЯ_2 р.

Спадкоємцями першої черги після його смерті за вимогами ст. 1261 ЦК України є доньки-позивач ОСОБА_1, ОСОБА_5

Шлюб між ОСОБА_2 і ОСОБА_4 розірвано 29.12.1987 року.

Відповідно до свідоцтва НОМЕР_2, виданого 16.04.2018 року Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 року ( а.с. 7).

24.10.2018 року ОСОБА_1 звернулась до нотаріальної контори з приводу оформлення спадщини.

З відповіді приватного нотаріуса ХМНО І.Ю. Зубарєва від 30.10.2018 року за № 508/01-16 (а.с. 23) вбачається, що у зв'язку з тим, що спадкоємці не були зареєстровані разом із спадкодавцем ОСОБА_3 на день її смерті та не звернулись до нотаріальної контори протягом шести місяців, тому пропустили строк для прийняття спадщини та роз'яснив право звернутися до суду для визначення додаткового строку.

Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (стаття 1217 ЦК України). Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина 2 статті 1220 ЦК України).

За ст. 1261, 1263, 1264, 1265 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. У другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері. У третю чергу право на спадкування за законом мають рідні дядько та тітка спадкодавця. У четверту чергу особи, які проживали зі спадкодавцем однією сімєю не менш як пять років до часу відкриття спадщини. У пяту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення.

Відповідно до ст. 67 Закону України «Про нотаріат» свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою всіх спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, встановленому цивільним законодавством.

Статтею 1272 ЦК України визначені наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до змісту ст. 1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.

Частиною першою статті 1270 ЦК України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (ч. 2 ст. 1220 ЦК України).

Згідно ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов'язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Пленум Верховного Суду України в п. 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз'яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім'єю), невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Як на підставу пропуску строку для прийняття спадщини після смерті батьків ОСОБА_1 посилалась на те, що після смерті батька, а потім і матері тривалий час знаходилась у пригніченому стані та психологічно не була готова вирішувати питання щодо спадщини, також не була освічена про строк прийняття спадщини. Крім того, зазначає, що з 12.07.2018 року по теперішній час працює у складі комісії заочного факультету № 1 Національного юридичного університету імені Ярослава Мудрого за щільним графіком та великим постійним навантаженням. Вказує, що з 08.10.2018 року по 19.10.2018 р. хворіла її неповнолітня донька 2005 року народження, яку вона виховує самостійно.

Колегія суддів вважає, що позивачем доведена поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини після смерті батька.

Так, згідно виписки з амбулаторної картки № 4667 після смерті колишнього чоловіка ОСОБА_2 стан ОСОБА_3 швидко погіршувався, вона не могла самостійно пересуватися, потребувала постійного стороннього нагляду, який здійснювала її донька ОСОБА_1 Також ОСОБА_8 перебувала на диспансерному обліку, її регулярно відвідував дільничий лікар, вона отримувала необхідний догляд та терапію, була під наглядом та опікою своєї доньки ОСОБА_1О.(а.с 59)

Отже строк прийняття спадщини після смерті батька позивач пропустила з поважних причин, оскільки здійснювала догляд за матір*ю, яка втратила можливість пересуватися та потребувала постійного стороннього догляду, тому рішення суду в цій частині відповідає вимогам закону та залишається без змін.

Між тим, поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини після смерті матері позивачем не доведена.

За змістом довідки Національного юридичного університету імені Ярослава Мудрого, виданими 26.10.2018 р. № 288/18, 29.10.2018 р. № 0612/73 встановлено, що ОСОБА_1 включена до складу відбіркової комісії заочного факультету № 1 у 2018 році в якості секретаря відбіркової комісії. З 12 липня 2018 року тривала вступна кампанія 2018 року з набору абітурієнтів для вступу до заочного факультету № 1 Національного юридичного університету імені Ярослава Мудрого. Відповідно до пункту 1.12 Правил прийому до Національного юридичного університету імені Ярослава Мудрого у 2018 році, введених в дію наказом ректора Університету від 26 грудня 2017 року № 293 приймальна комісія працює: з понеділка до п'ятниці з 09.00 до 18.00, перерва - з 13-00 до 14-00, субота та неділя - вихідні дні. У разі, якщо на вихідний день припадає необхідність учинення невідкладних дій (проведення вступних випробувань, оголошення рейтингового списку вступників, результатів вступних випробувань тощо), які можуть бути вчинені тільки в цей день такий день наказом ректора для окремих співробітників оголошується робочим. (а.с. 15-16)

Однак, матеріали справи не містять доказів того, що будь-які вихідні дні для ОСОБА_1 у Національному юридичному університеті імені Ярослава Мудрого були оголошені робочими.

Cудом встановлено, що ОСОБА_1 16 травня 2018 року звернулась до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу та їй було посвідчено заяву, якою вона запрошує до себе сестру ОСОБА_5 в період з 17.05.2018 року до 17.05.2019 року включно.

Позивач не надала суду будь-яких доказів того, що зверталась до нотаріуса з приводу подання зави про прийняття спадщини. ОСОБА_1 у судовому засіданні апеляційного суду не змогла пояснити, чому під час звернення до нотаріуса з приводу складання зави про запрошення сестри не подала заяву про прийняття спадщини.

Матеріали справи не містять жожних доказів того, що донька позивача хворіла та потребувала стороннього догляду в період з 08.10.2018 по 19.10.2018.

Колегія суддів, відповідно до положень ч. 3 ст. 1272 ЦК України, на підставі наданих доказів, яким надана оцінка та з урахування конкретних обставин справи приходить до висновку, що наведені позивачем причини пропуску строку для прийняття спадщини після смерті матері є такими, які не позбавляли її можливості звернутися із заявою про прийняття спадщини в установлений законом строк, тому вважає за необхідне відмовити у задоволенні позовних вимог про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_3.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.

Відповідно до п. 1 ч.1 ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є неповне з'ясування обставин, що мають значення для справи.

Керуючись ст. ст. 371, 374, 376, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Харківської міської ради задовольнити частково.

РішенняЖовтневого районного суду м. Харкова, постановлене 21 січня 2019 року в частині задоволення позовних вимог ОСОБА_1 до Харківської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_3 скасувати, у задоволенні цих позовних вимог відмовити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Харківської міської ради витрати по сплаті судового збору у розмірі 528,6 грн.

В решті рішення залишити без змін.

Постанова апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Головуючий - Н.П. Пилипчук

Судді - С.С. Кругова

О.В. Маміна