єдиний унікальний номер справи 546/324/19
номер провадження 2/546/458/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 травня 2019 року місто Решетилівка

Решетилівський районний суд Полтавської області у складі:

головуючої судді Лизенко І.В.,

за участі секретаря судового засідання Коваленка А.В.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду № 1 в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

22.03.2019 позивач звернувся до суду із вказаною вище позовною заявою, у якій просить суд розірвати шлюб між ним та відповідачкою, що був зареєстрований 06 січня 2015 року Звенячинською сільською радою Заставнівського району Чернівецької області, актовий запис №01.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що з 06 січня 2015 року сторони перебувають у шлюбі, проте шлюбні стосунки припинено з вересня 2018 року. Сторони мають двох малолітніх дітей - сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , кожного із яких позивач вважає своїм сином. Після реєстрації шлюбу виявилось, що сторони мають різні погляди на життя, в сім`ї панувала напружена атмосфера, почуття любові та взаємоповаги втрачене. Збереження сім`ї суперечить інтересам позивача.

Провадження у справі відкрито 03.04.2019 суддею Лизенко І.В. і призначено підготовче судове засідання.

В судове засідання позивач не з`явився, хоча належним чином був повідомлений про час, дату та місце розгляду справи. Позивач подав до суду письмову заяву, у якій просив розглядати справу за його відсутності, зазначив, що вимоги позовної заяви підтримує у повному обсязі, проти винесення заочного рішення не заперечує.

Відповідачка також не з`явилася в судове засідання, належним чином була повідомлена про час, дату та місце його проведення, при цьому від відповідачки надійшла письмова заява, у якій вона просила розглядати справу без її участі, вказала, що позовні вимоги визнає і не заперечує проти задоволення позову в повному обсязі.

Судовий розгляд здійснюється в порядку визначеному ч. 3 ст. 211 ЦПК України.

Відповідно до ч. 4 ст.206 ЦПК України - у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для цього законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Вивчивши письмові докази, суд приходить до висновку, що позовні вимоги обґрунтовані і підлягають задоволенню у повному обсязі з наступних підстав.

06 січня 2015 року між сторонами зареєстровано шлюб Звенячинською сільською радою Заставнівського району Чернівецької області, про що свідчать записи у свідоцтві про шлюб (а.с. 6).

Згідно із записами у свідоцтві про народження, сторони мають спільного малолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 7, 8).

Згідно з положеннями ст. 51 Конституції України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.

Відповідно до ч. 2 ст. 104 СК України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Частиною 3 ст. 105 СК України, визначено, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 112 СК України, суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Судом встановлено, що подружні стосунки між сторонами припинені з вересня 2018 року.

Спору про поділ майна сторонами не заявлено.

Сторони визначили, що малолітній син після розірвання шлюбу залишиться проживати з матур`ю.

Суд приходить до висновку, що визнання відповідачкою позову не суперечить закону та не порушує права або інтереси інших осіб, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам сторін, тобто є передбачені ст. 112 СК України підстави для розірвання шлюбу. Таким чином, визнання позову відповідачкою слід прийняти.

Враховуючи вищезазначене, суд приходить до висновку, що шлюб зареєстрований між сторонами 06 січня 2015 року Звенячинською сільською радою Заставнівського району Чернівецької області, актовий запис №01, - можливо розірвати.

Скориставшись правом на вибір прізвища після розірвання шлюбу, яке встановлене ст. 113 СК України, відповідачка вирішила не змінювати прізвище на дошлюбне.

На підставі викладеного вище, керуючись ст. ст. 180, 182, 191 СК України, ст. ст. 259, 263-265, 277-279 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Прийняти визнання позову ОСОБА_2 .

Задовольнити вимоги позовної заяви ОСОБА_1 (зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) до ОСОБА_2 (зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 ) про розірвання шлюбу - у повному обсязі.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрований 06 січня 2015 року Звенячинською сільською радою Заставнівського району Чернівецької області, актовий запис №01.

Після розірвання шлюбу прізвище ОСОБА_2 не змінювати на дошлюбне.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Полтавського апеляційного суду через Решетилівський районний суд Полтавської області .

Учасник справи, якому повне рішення не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Суддя І.В.Лизенко