Провадження № 2/185/1456/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 квітня 2019 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді: Бондаренко В.М.,

за участю секретаря: Данильченко Ю.О.,

розглянув у відкритому заочному судовому засіданні в м. Павлограді Дніпропетровської області в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Виконавчого комітету Павлоградської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах неповнолітньої дитини: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Служба у справах дітей Павлоградської міської ради, про визнання осіб такими, що втратили право користування жилим приміщенням, суд -

В С Т А Н О В И В :

У грудні 2018 року Виконавчий комітет Павлоградської міської ради звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах неповнолітньої дитини: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Служба у справах дітей Павлоградської міської ради, про визнання осіб такими, що втратили право користування жилим приміщенням, в якій просить суд визнати відповідачів такими, що втратили право користування жилим приміщенням, а саме: квартирою АДРЕСА_1 .

В обґрунтування заявленого позову позивач посилався на те, що квартира АДРЕСА_1 не приватизована і перебуває у комунальній власності територіальної громади міста Павлограда. Дана квартира була надана відповідачам, які зареєструвалися у зазначеній квартирі. У 2011 році у квартирі відбулася пожежа, з цього часу відповідачі у вказаній квартирі не проживають, комунальні послуги не сплачують, ремонт не роблять. Таким чином, відповідачі житлом не користуються, витрат по утриманню квартири не несуть.

Відповідно до ч.1 ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута малозначна справа.

Ухвалою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 04 лютого 2019 року відкрито провадження по справі, справу призначено до розгляду у порядку спрощеного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

У судове засідання представник позивача ОСОБА_6 не з`явилася, надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить суд їх задовольнити в повному обсязі на підставах, зазначених у позові.

Відповідачі у судове засідання не з`явилися, хоча були належним чином повідомлені про день та час розгляду справи, причини неявки суду не відомі. Відомостей про неможливість з`явитися в судове засідання відповідачі суду не надали.

Представник третьої особи служби у справах дітей Павлоградської міської ради у судове засідання не з`явилася, надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності, при ухваленні рішення просить врахувати інтереси дитини.

Суд, на підставі ст. 281 ЦПК України, ухвалив розглядати справу заочно.

Суд, вивчивши матеріали цивільної справи, вважає, що заявлений позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з п. 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12.04.1985 року «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України», вирішуючи спори про право користування жилим приміщенням осіб, які вселилися до наймача, суд повинен з`ясувати, чи дотриманий встановлений порядок при їх вселенні, зокрема: чи була письмова згода на це всіх членів сім`ї наймача, чи прописані вони в даному жилому приміщенні, чи було це приміщення постійним місцем їх проживання, чи вели вони з наймачем спільне господарство, тривалість часу їх проживання, чи не обумовлювався угодою між цими особами, наймачем і членами сім`ї, що проживають з ним, певний порядок користування жилим приміщенням.

У судовому засіданні встановлено, що квартира АДРЕСА_1 перебуває в комунальній власності територіальної громади міста Павлограда і не приватизована, що підтверджується довідкою Відділу по обліку комунального майна та житлової площі Павлоградської міської ради за № 117/ж -10 від 13.03.2018 року.

Квартира АДРЕСА_1 була надана ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_7 , яка в подальшому змінила прізвище на ОСОБА_8 , які зареєструвалися у зазначеній квартирі.

На теперішній час у спірній квартирі зареєстровані ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,що підтверджується копією поквартирної картки.

Відповідно до акту від 26.04.2018 року складеного представниками ПП «К-П-1» встановлено, що ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_9 , не проживають в квартирі АДРЕСА_1 з 01.11.2011 року, квартира після пожежі, відсутні вікна, двері, всюди сміття.

Згідно з п. 11 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12.04.1985 року «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України», на ствердження вибуття суд може брати до уваги будь-які фактичні дані, які свідчать про обрання стороною іншого постійного місця проживання (утворення сім`ї в іншому місці, перевезення майна в інше жиле приміщення, виїзд в інший населений пункт, укладення трудового договору на невизначений строк тощо).

Відповідно до ст. 71 ЖК України при тимчасовій відсутності наймача або члені його сім`ї за ними зберігається жиле приміщення протягом шести місяців. Якщо наймач або члени його сім`ї були відсутні з поважних причин більше 6 місяців, то цей строк може бути подовжений наймодавцем по заяві відсутніх.

Відповідачі не зверталися із заявою про подовження зберігання за ними жилого приміщення понад 6 місяців у зв`язку з поважністю не проживання.

Відповідно до ст. 72 ЖК України визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, проводиться в судовому порядку.

Враховуючи те, що відповідачі більше шести місяців, а саме: з 01.11.2011 року не проживають уквартирі АДРЕСА_1 , комунальні послуги не сплачують, суд вважає за необхідне визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такими, що втратили право користування жилим приміщенням, а саме: квартирою АДРЕСА_1 .

Судові витрати підлягають розподілу відповідно до ст. 141 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 12, 13, 89, 141, 259, 263-265, 274, 279, 280-284 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги Виконавчого комітету Павлоградської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах неповнолітньої дитини: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Служба у справах дітей Павлоградської міської ради, про визнання осіб такими, що втратили право користування жилим приміщенням- задовольнити в повному обсязі.

Визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такими, що втратили право користування жилим приміщенням, а саме: квартирою АДРЕСА_1 .

Стягнути з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на користь Виконавчого комітету Павлоградської міської ради понесені судові витрати по справі, а саме: суму сплаченого судового збору по 440 (чотириста сорок) грн. 50 коп. з кожного.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя В.М. Бондаренко