ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 645/1759/18 Головуючий суддя І інстанції Горпинич О. В.
Провадження № 22-ц/818/1734/19 Суддя доповідач Яцина В.Б.
Категорія: Спори, що виникають із договорів надання послуг
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 травня 2019 року м. Харків.

Харківський апеляційний суд у складі суддів судової колегії судової палати у цивільних справах :

судді-доповідача Яцини В.Б.

суддів колегії - Кіся П.В., Хорошевського О.М.,

розглянув у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справиапеляційну скаргу ОСОБА_4 на рішення Фрунзенського районного суду м. Харкова від 08 січня 2019 року, ухвалене в складі головуючого судді Горпинич О.В.,по цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства "Харківміськгаз" до ОСОБА_4 про стягнення вартості необлікованого (донарахованого) об'єму природного газу, за зустрічним позовом ОСОБА_4 до Публічного акціонерного товариства «Харківміськгаз» про визнання дій протиправними та зобов'язання вчинити певні дії, стягнення матеріальної та моральної шкоди,

встановив:

05 квітня 2018 року ПАТ «Харківміськгаз» звернулося до суду із позовом до ОСОБА_4 про стягнення вартості необлікованого (донарахованого) об'єму природного газу в сумі 12320,75 грн.

Позовна заява мотивована тим, що ПАТ «Харківміськгаз» здійснює діяльність з розподілу природного газу та діє на підставі Кодексу газорозподільних систем, затвердженого Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг 30.09.2015 року № 2494 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 06.11.2015 року за № 1379/27824 (далі - Кодекс).

ОСОБА_4 користується будинком за адресою: АДРЕСА_2, який обладнаний газовими приладами. 23.05.2017 року представниками Оператора ГРМ (ПАТ «Харківміськгаз») була проведена перевірка за адресою місця проживання ОСОБА_4, в ході якої встановлено порушення Кодексу, а саме виявлено, що порушено охоронну пломбу (наклейка № 9180020) на суматорі побутового лічильника газу (ПЛГ) МКМ П-6 № 255152), про що відповідно до п. 1 Глави 5 Розділу ХІ було складено акт про порушення № 518/17, підписаний позивачем та відповідачем. На підставі виявлених порушень, представниками ПАТ «Харківміськгаз» лічильник газу в домоволодінні за адресою: АДРЕСА_2, було демонтовано та направлено на експертизу в центр перевірки промислових і побутових лічильників та приладів обліку ПАТ «Харківміськгаз», про що складено Акт про демонтаж лічильника газу для проведення експертизи № 2412 від 23.05.2017 року, який також підписаний відповідачем. Для захисту лічильника від зовнішнього втручання до дня проведення експертизи представник ПАТ «Харківміськгаз» додатково опломбовує вхідні та вихідні патрубки лічильника газу та повідомляє споживача про дату, час та місце проведення експертизи. Під час проведення експертизи 01.06.2017 року було виявлено, що замість пломби-заглушки встановлений предмет кустарного виробництва, пломба «Бар'єр» ПАТ «Харківміськгаз» № 91800200 частково пошкоджена, не несе охоронної функції, також виявлено механічні пошкодження скла відлікового пристрою в місці встановлення пломби-заглушки.

За результатами позачергової перевірки лічильник газу визнано непридатним до застосування. Таким чином, своїми діями ОСОБА_4 порушила норми Кодексу, а саме п.п. 3 п. 1 Розділу 2 Глави ХІ Кодексу: « До порушень споживача та несанкціонованого споживача, які кваліфікуються як несанкціонований відбір природного газу з ГР (крадіжка газу) та внаслідок яких щодо них здійснюється нарахування не облікованих об'ємів (обсягів) природного газу, належить: несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ (комерційного ВОГ, зокрема лічильника газу)». На підставі виявленого порушення підприємством ПАТ «Харківміськгаз» було складено розрахунок збитків, вартості необлікованого (донарахованого) об'єму природного газу, що згідно розрахунку розміру збитків становить 12320,75 грн., які ПАТ «Харківміськгаз» просить суд стягнути з ОСОБА_4 на свою користь.

Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 15.05.2018 року відкрито провадження по справі та призначено справу до розгляду в порядку спрощеного провадження з повідомленням сторін.

15 червня 2018 року до початку розгляду справи по суті від ОСОБА_4 надійшла зустрічна позовна заява до ПАТ «Харківміськгаз», в якій позивач за зустрічним позовом просила суд визнати дії відповідача за зустрічним позовом ПАТ «Харківміськгаз», а саме: фальсифікації результатів експертизи та незаконне відключення в домоволодінні позивача за зустрічним позовом газопостачання, протиправними; зобов'язати відповідача за зустрічним позовом відновити газопостачання в домоволодінні позивача за зустрічним позовом за адресою: АДРЕСА_2; винести окрему ухвалу про притягнення винних осіб співробітників відповідача до кримінальної відповідальності за злочин проти позивача та її сім'ї; стягнути з відповідача за зустрічним позовом на користь позивача за зустрічним позовом моральну шкоду в розмірі 350000,00 грн.

Свою зустрічну позовну заяву обґрунтувала тим, що 23.05.2017 року представник ПАТ «Харківміськгаз» слюсар ОСОБА_5 спільно з інженером по метрології ОСОБА_6 виразили сумніви щодо правильності роботи встановленого за адресою: АДРЕСА_2 лічильника газу типу МКМ G-6, зав. № 255152, з показами 26960 куб. м., дата проведення повірки - 14.07.2016 року з причин порушення охоронної пломби (наклейка № 9280020) на сумматоре бсг МКМ G-6, зав. № 255152. При цьому інженер по метрології ОСОБА_6 погрожував та шантажував позивачку за зустрічним позовом та членів її сім'ї, а також заздалегідь повідомив, що під час проведення експертизи будуть знайдені втручання в роботу лічильника, після чого був виписаний Акт про виявлене порушення № 2412, вищевказаний лічильник знятий для проведення експертизи та встановлений за вищевказаною адресою лічильник з обмінного фонду с показами 00000 куб. м.

22.08.2017 року позивач за зустрічним позовом разом зі своїм представником прибула на комісію за адресою: м. Харків, вул. Москалівська, 57/59, де секретар комісії повідомила їм, що за результатами експертизи були виявлені порушення кодексу ГРП, а саме: пластикова пломба була виготовлена кустарним способом та на якійсь внутрішній частині маються сліди чогось, а також надала квитанцію на оплату вартості необлікованого об'єму природного газу на підставі акту про порушення від 23.05.2017 року № 518/17 в розмірі 12320,75 грн. Позивач за зустрічним позовом та її представник висловили категоричну незгоду з діями співробітників ПАТ «Харківміськгаз» та розцінили їх як шахрайські по відношенню до ОСОБА_4 як споживача.

Вказала, що чорна пластикова пломба-заглушка з правої сторони суматора, заклеєна охоронною пломбою наклейкою № 9280020 встановлюється після повірки або експертизи органом, який здійснює повірку чи експертизу лічильника газу, або заводом виробником, відклеївши її вдруге приклеїти неможливо. Сама охоронна пломба-наклейка № 9280020 навмисно наклеєна таким чином (не рівномірно, основна її частина наклеєна нижче відлікового механізму), щоб мати можливість звинуватити власника в якому-небудь порушенні. Крім того, виходячи з матеріалів фотофіксації проведення експертизи лічильника газу типу МКМ G-6, зав. № 255152 від 01.06.2017 року, наданих відповідачем за зустрічним позовом, ніяких часткових пошкоджень пломби «Бар'єр» ПАТ «Харківміськгаз» № 9180020 не має.

Зазначила, що в 2016 році спірний лічильник віддавався на повірку і тоді жодних порушень виявлено не було. Спірний газовий лічильник в її домоволодінні знаходиться на вулиці, та через дію погодних умов, один кут охоронної пломби-наклейки міг бути відклеєним. Вивчивши відеофіксацію експертизи від 01.06.2017 року, представник позивача за зустрічним позовом виявив докази того, що на підставі сумнівів одного члена комісії, який припустив незаконні дії з боку ОСОБА_4, лічильник газу був визнаний непридатним до застосування та ОСОБА_4 було нараховано до сплати вартість необлікованого (донарахованого) об'єму природного газу. На неодноразові звернення представника позивача за зустрічним позовом до ПАТ «Харківмісьгаз» з метою мирного врегулювання спору, жодних дій для відновлення порушених прав зроблено не було.

На підставі викладеного просила суд визнати дії відповідача за зустрічним позовом протиправними та зобов'язати відповідача за зустрічним позовом відновити порушені права позивача за зустрічним позовом. Крім того, враховуючи, що дії відповідача за зустрічним позовом завдали позивачу за зустрічним позовом та членам її родини душевні страждання та переживання, позивач за зустрічним позовом просила суд стягнути з відповідача за зустрічним позовом на її користь моральну шкоду в розмірі 350000,00 грн.

У своєму письмовому відзиві поданий 31 липня 2018 року від представника ПАТ «Харківміськгаз» на зустрічну позовну заяву, в якому представник просив відмовити в задоволенні позовних вимог ОСОБА_4, оскільки з боку ПАТ «Харківмісьгаз» не було жодних порушень норм чинного законодавства при нарахуванні вартості не облікованих (донарахованих) об'ємів природного газу та відключення домоволодіння ОСОБА_4 від газопостачання, а також зазначено, що факт заподіяння ПАТ «Харківміськгаз» ОСОБА_4 моральних та фізичних страждань не обґрунтовано та не підтверджено жодними доказами.

Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 13.08.2018 року прийнято зустрічний позов ОСОБА_4 до ПАТ «Харківміськгаз» про визнання дій протиправними та зобов'язання вчинити певні дії, стягнення моральної шкоди до провадження та об'єднано із первісним позовом ПАТ "Харківміськгаз" до ОСОБА_4 про стягнення вартості необлікованого (донарахованого) об'єму природного газу, постановлено про перехід розгляду цієї справи за правилами загального позовного провадження та призначено справу до підготовчого судового засідання.

17 серпня 2018 року від представника позивача за зустрічним позовом надійшла заява про збільшення позовних вимог, в якій представник позивача доповнив заявлені зустрічні позовні вимоги, вимогою про стягнення з ПАТ «Харківміськгаз» на користь ОСОБА_4 спричинену останній матеріальну шкоду, завдану внаслідок протиправних дій працівників ПАТ «Харківміськгаз» в розмірі 8665,00 грн.

Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 17.08.2018 року долучено до матеріалів справи документи надані представником ОСОБА_4, частково задоволено клопотання представника ОСОБА_4 про витребування доказів, а саме технічної документації, на підставі якої було проведено експертизу та повірку лічильника газу, задоволено клопотання представника ОСОБА_4 про виклик та допит свідків, прийнято до розгляду уточнену позовну заяву ОСОБА_4 від 17.08.2018 року.

12 вересня 2018 року від ПАТ «Харківміськгаз» на виконання ухвали суду від 17.08.2018 року надійшли витребувані ухвалою суду документи.

Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 17.09.2018 року закрито підготовче провадження по справі та призначено справу до розгляду у відкритому судовому засіданні.

19 жовтня 2018 року в судовому засіданні за клопотанням представника відповідача за первісним позовом ОСОБА_7 було оглянуто диск з відеозаписом проведення експертизи газового лічильнику від 01.06.2017 року, а також допитано свідків по справі.

В судовому засіданні представник ПАТ «Харківміськгаз» ОСОБА_8 підтримала заявлений первісний позов та просила суд задовольнити його в повному обсязі з підстав, викладених в позовній заяві, проти зустрічного позову заперечувала та просила суд відмовити в його задоволенні.

В судовому засіданні представник ОСОБА_4 - ОСОБА_7 заперечував проти первісного позову та просив суд відмовити в його задоволенні, зустрічний позов підтримав в повному обсязі та просив суд його задовольнити.

Рішенням Фрунзенського районного суду м. Харкова від 08 січня 2019 року позовні вимоги Публічного акціонерного товариства "Харківміськгаз" до ОСОБА_4 про стягнення вартості необлікованого (донарахованого) об'єму природного газу - задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_4 на користь Публічного акціонерного товариства «Харківміськгаз» розмір вартості необлікованого (донарахованого) об'єму природного газу в сумі 12320,75 грн.

Стягнуто ОСОБА_4 на користь Публічного акціонерного товариства «Харківміськгаз» сплачений судовий збір в сумі 1762,00 грн.

В задоволенні зустрічних позовних вимог ОСОБА_4 до Публічного акціонерного товариства «Харківміськгаз» про визнання дій протиправними та зобов'язання вчинити певні дії, стягнення матеріальної та моральної шкоди - відмовлено в повному обсязі.

В апеляційній скарзі ОСОБА_4 просила рішення суду - скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким у задоволенні позовних вимог Публічного акціонерного товариства «Харківміськгаз» відмовити, а зустрічний позов ОСОБА_4 задовольнити.

Апеляційна скарга мотивована тим, що рішення незаконне, необґрунтоване, судом неповно з'ясовано обставини, що мають значення для справи, висновки суду не відповідають обставинам справи, порушено та неправильно застосовано норми матеріального та процесуального права.

Вказала, що експертиза лічильника проводилась недопустимим методом, оскільки пломба-заглушка була визнана предметом кустарного виробництва не на підставі порівняння із зразками пломб заводів виробників, які маються в ПАТ «Харківміськгаз», а на підставі припущень ОСОБА_9 Позивач не надав суду допустимих доказів того, що пломба-заглушка є предметом кустарного виробництва.

Зазначила, що встановлення пломби «Бар'єр» ПАТ «Харківміськгаз» № 9180020 не передбачено жодним нормативним актом.

Вказала, що внаслідок неправомірних дій працівників ПАТ «Харківміськгаз» причиняє їй та її сім'ї душевні муки, переживання, погіршення комунікабельних можливостей, вона не живе, а існує.

06 березня 2019 року ПАТ «Харківміськгаз» у письмовому відзиві просить апеляційну скаргу ОСОБА_4 залишити без задоволення, а рішення Фрунзенського районного суду м. Харкова від 08 січня 2019 року залишити без змін.

Зазначило, що підставою для проведення 01 червня 2017 року експертизи лічильника газу була проведена 25.05.2017 року за адресою ОСОБА_4 перевірка газового обладнання. За результатами перевірки було виявлено порушення охоронної пломби ПАТ «Харківміськгаз» № 9180020 на суматорі ПЛГ МКМ (3-6 № 255152, про що було складаний акт про порушення № 518/17 від 23.05.2017 року, який скріплений підписами двох сторін без жодних зауважень. Порядок проведення експертизи ЗВТ та пломб регламентований главою 10 розділу X Кодексу. Пунктом 4 глави 10 розділу X передбачено наступне: «експертизу ЗВТ та/або пломби проводить комісії, до складу якої має входити не менш трьох представників інженерно-технічного персоналу та юристів».

Звертає увагу суду, що члени комісії мають спеціальну освіту та володіють знаннями та досвідом необхідним для проведення експертизи лічильників газу. Тому посилання ОСОБА_4 на той факт, що члени комісії в ході проведення огляду пломби не звіряли її з зразками пломби завода-виробника не має ніяких підстав. Кожен член комісії знайомий зі зразками пломб заводів-виробників.

За результатами проведення експертизи був складений акт № 590 Е від 01 червня 2017 року. При проведені експертизи лічильника газу / було встановлено наступне: замість пломби-заглушки встановлений предмет кустарного виробництва. Пломба «Бар'єр» ПАТ «Харківміськгаз» № 9180020 частково пошкоджена, не несе охоронної функції. Механічні пошкодження скла відлікового пристрою в місці встановлення пломби-заглушки. При відкритті відлікового пристрою виявлено, механічні пошкодження корпусу відлікового пристрою в місці встановлення пломби- заглушки з середини та механічні пошкодження передаточного та відлікового коліс. За висновками комісії визнано втручання в газовий лічильник.

Вказаний акт був підписаний представником Державного підприємства «Харківський регіональний науково-виробничий центр стандартизації, метрології та сертифікації». Крім того, представником вказаного вище Державного підприємства була видана довідка про непридатність законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки від 01.06.2017 р. № ЦСБ 590Е. Однією з підстав непридатності лічильника газу є брак за зовнішнім виглядом. ОСОБА_4 не оскаржила висновки експертизи.

Щодо посилання ОСОБА_4 на те, що встановлення пломби «Бар'єр» ПАТ «Харківміськгаз» № 9180020 не передбачено жодним нормативним актом не відповідає дійсності. Відповідно до п. 2 глави 5 розділу X Кодексу «Оператор ГРМ під час введення в експлуатацію або під час його експлуатації має право встановлювати власні охоронні пломби на елементах та складових комерційного ВОГ, а також на запірній арматурі обвідних ліній, фланцевих з'єднаннях перед комерційним ВОГ та після нього, а також на інших пристроях і місцях для унеможливлення несанкціонованого втручання в роботу складових комерційного ВОГ або несанкціонованого відбору природного газу». Саме охоронна пломба «Бар'єр» була встановлена на виконання вимог цього нормативного акту та за результатами експертизи була пошкоджена та не несла охоронної функції.

Зазначило, що домоволодіння за адресою: АДРЕСА_2 було відключено від системи газопостачання 13.06.2018 року, що підтверджується актом про припинення газопостачання з причин наскрізної корозії газопроводу - витік газу. Вирізана дефектна ділянка.

Частина третя статті 3 ЦПК України передбачає, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, лише якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов'язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об'єктивно не залежали від нього.

Відповідно до ст. 368 ЦПК України суд апеляційної інстанції розглянув справу за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими для апеляційного провадження, які передбачені у ч. 1 ст. 369 ЦПК України, з огляду на зміст та ціну позову, без повідомленням учасників справи.

Згідно до ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Колегія суддів, відповідно до ст.ст. 367, 368 ЦПК України вислухала доповідь суддю-доповідача, перевірила законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги і вважає, що вона не підлягає задоволенню.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

У статті 263 ЦПК України визначені наступні вимоги до законності і обґрунтованість судового рішення:

1. Судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

2. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

3. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.

4. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

5. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Вказаним вимогам рішення суду відповідає у повній мірі.

Відповідно до ч. 1 ст. 509 ЦК України зобов'язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку.

Згідно ст. 526 ЦК України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Основні засади організаційних, господарських відносин, що виникають у сфері надання та споживання житлово-комунальних послуг між їхніми виробниками, виконавцями і споживачами, а також їхні права та обов'язки, регулюються Законом України «Про житлово-комунальні послуги».

Згідно із частиною першою статті 13 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» від 24 червня 2004 року № 1875-IV (Відомості Верховної Ради України (ВВР), 2004, № 47, ст.514), до житлово-комунальних послуг також належать, зокрема, газопостачання.

Відповідно до ч. 3 ст. 20 вказаного Закону України споживач зобов'язаний: оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом; допускати у приміщення, будинки і споруди представників виконавця/виробника в порядку, визначеному законом і договором, для ліквідації аварій, усунення неполадок санітарно-технічного та інженерного обладнання, його встановлення і заміни, проведення технічних і профілактичних оглядів та перевірки показників засобів обліку; у разі несвоєчасного здійснення платежів за житлово-комунальні послуги сплачувати пеню у встановлених законом чи договором розмірах.

Згідно з частиною першою статті 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Отже, плата за житлово-комунальні послуги, до яких належать послуги з газопостачання, нараховується щомісячно відповідно до умов договору в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України. Розмір плати за комунальні послуги розраховується виходячи з розміру затверджених цін/тарифів та показань засобів обліку або за нормами, затвердженими в установленому порядку (ст. 32 Закону України «Про житлово-комунальні послуги»).

Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що згідно відомостей відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ГУДМС України в Харківській області ОСОБА_4 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1, та користується будинком АДРЕСА_2, який обладнано газовими приладами.

З Акту про порушення № 518/17 від 23.05.2017 року, який скріплений підписами двох сторін без жодних зауважень, вбачається, що за адресою: АДРЕСА_1, встановлено порушення Кодексу ГРМ, а саме: порушено охоронну пломбу (наклейка № 9180020) на суматорі побутового лічильника газу (ПЛГ) МКМ П-6 № 25512); лічильник демонтовано та направлено на експертизу в центр повірки промислових і побутових лічильників та приладів ПАТ «Харківміськгаз», побутовий лічильник газу, що був встановлений за адресою: АДРЕСА_2, про що складено Акт № 2412 о/р № НОМЕР_1 про демонтаж лічильника газу для проведення експертизи від 23.05.2017 року.

У вищевказаному Акті про порушення № 518/17 від 23.05.2017 року, ОСОБА_4 просила провести експертизу без її присутності (а.с.4 на зв.).

На підставі виявлених порушень, представниками ПАТ «Харківміськгаз» лічильник газу в домоволодінні за адресою: АДРЕСА_2, було демонтовано та направлено на експертизу в центр перевірки промислових і побутових лічильників та приладів обліку ПАТ «Харківміськгаз», про що складено Акт про демонтаж лічильника газу для проведення експертизи № 2412 від 23.05.2017 року, який також підписаний відповідачем. Для захисту лічильника від зовнішнього втручання до дня проведення експертизи представник ПАТ «Харківміськгаз» додатково опломбовує вхідні та вихідні патрубки лічильника газу та повідомляє споживача про дату, час та місце проведення експертизи.

Відповідно до акта про демонтаж побутового лічильника газу на повірку від 23 травня 2017 лічильник газу побутовий МКМ-V G6 зав. № 255152 демонтовано на експертизу.

Під час проведення експертизи 01.06.2017 року було виявлено, що замість пломби-заглушки встановлений предмет кустарного виробництва, пломба «Бар'єр» ПАТ «Харківміськгаз» № 91800200 частково пошкоджена, не несе охоронної функції, також виявлено механічні пошкодження скла відлікового пристрою в місці встановлення пломби-заглушки.

Згідно з Актом № 590 Е експертизи лічильнику газу від 01.06.2017 року вбачається, що комісія Публічного акціонерного товариства «Харківміськгаз» спільно з Державним підприємством «Харківстандартметрологія» провела експертизу лічильника газу типу МКМ G-6, зав. № 255152, що належить споживачу ОСОБА_4 та виявила механічні пошкодження корпусу відлікового пристрою в місці встановлення пломби-заглушки з середини та механічні пошкодження передаточного та відлікового колес. Інших пошкоджень не виявлено. Висновок комісії - втручання в газовий лічильник.

За результатами проведеної експертизи 01 червня 2017 року була видана довідка про непридатність законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки № ЦСБ 590Е від 01.06.2017 року, за результатами повірки встановлено, що засіб вимірювальної техніки - лічильник газу побутовий МКМ-V G6 зав. № 255152 виробник «PRENAGAS» не відповідає вимогам ДСТУ 3336-96 лічильники газу побутові: Загальні технічні вимоги. Підстави для визнання ЗВТ непридатними: брак за зовнішнім виглядом. Основна відносна похибка лічильника за витрати Q max перевищує допустимі межі.

З акта-розрахунку необлікованого (донарахованого) об'єму природного газу і його вартості від 22 серпня 2017 року вбачається, що комісія Публічного акціонерного товариства «Харківміськгаз» на підставі акта про порушення від 23 травня 2017 року №518/17 щодо ОСОБА_4 з приводу несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ склала розрахунок необлікованого (донарахованого) об'єму природного газу і його вартості у розмірі 12320,75 грн., виходячи з опалювальної площі 100,4 кв. м., кількості осіб - 1, дати останнього контрольного зняття показників ПЛГ - 23 травня 2017 року, період розрахунку з 21 лютого 2017 року по 23 травня 2017 року. Необлікований (донарахований) об'єм природного газу, визначений за граничними об'ємами споживання з урахуванням обсягу, відображеному на особовому рахунку: 1322,34 куб. м.

З розрахунку вартості необлікованого (донарахованого) об'єму природного газу за цінами закупівлі вбачається, що ОСОБА_4 необхідно сплатити за період з 21 лютого 2017 року по 23 травня 2017 року вартість необлікованого (донарахованого) об'єму природного газу у розмірі 12320,75 грн.

Відповідно до акта про демонтаж побутового лічильника газу на повірку від 23 травня 2017 лічильник газу побутовий МКМ-V G6 зав. № 255152 демонтовано на експертизу.

Відповідно до частини 1 статті 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Згідно частини 1 статті 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

За приписами статті 40 Закону України «Про ринок природного газу» розподіл природного газу здійснюється на підставі та умовах договору розподілу природного газу в порядку, передбаченому кодексом газорозподільних систем та іншими нормативно-правовими актами.

Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 30 вересня 2015 року № 2494 затверджено Кодекс газорозподільних систем, яким визначено взаємовідносини оператора газорозподільних систем із суб'єктами ринку природного газу, а також правові, технічні, організаційні та економічні засади функціонування газорозподільних систем.

Відповідно до пункту 4 глави 1 розділу I Кодексу газорозподільних систем, несанкціоноване втручання в роботу засобу вимірювальної техніки/лічильника газу - втручання в роботу або конструкцію чи складові комерційного вузла обліку (зокрема, лічильника газу), у тому числі, шляхом їх підробки, пошкодження чи пошкодження на них пломб, впливу дії спрямованого постійного магнітного поля або зміни конфігурації даних обчислювача/коректора об'єму газу (первинного програмування чи протоколу параметризації), внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства), та інші дії, що призводять до викривлення даних обліку природного газу.

Згідно з пунктом 1 глави 2 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем до порушень споживача та несанкціонованого споживача, які кваліфікуються як несанкціонований відбір природного газу з ГРМ (крадіжка газу) та внаслідок яких щодо них здійснюється нарахування необлікованих об'ємів (обсягів) природного газу, належать: 1) наявність несанкціонованого газопроводу; 2) несанкціоноване відновлення газоспоживання; 3) несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ (комерційного ВОГ, зокрема лічильника газу); 4) несанкціоноване підключення газових приладів на об'єкті споживача, який обліковується за нормами споживання; 5) несанкціоноване підключення газових приладів, внаслідок якого перевищується діапазон обчислення вузла обліку (сумарна номінальна потужність газових приладів і пристроїв перевищує діапазон обчислення вузла обліку); 6) використання природного газу споживачем за відсутності чи після розірвання договору розподілу природного газу.

Згідно з пунктами 1, 11 глави 3 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем у разі виявлення Оператором ГРМ несанкціонованого газопроводу або несанкціонованого втручання в роботу лічильника газу розрахунок об'єму необлікованого природного газу здійснюється за граничними об'ємами споживання природного газу населенням (додаток Х цього Кодексу) з урахуванням усіх газових приладів і пристроїв споживача (фізичної особи) за період з дня останнього контрольного зняття показань лічильника (контрольного огляду вузла обліку або його перевірки) до дня виявлення порушення (але не більше ніж за 6 місяців) та з урахуванням строку на його усунення.

У разі виявлення у побутового споживача пошкодження лічильника газу та/або пломб на ньому та/або несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ/лічильника газу розрахунки, передбачені цією главою, за актом про порушення не здійснюються за період після дати прострочення періодичної повірки лічильника у випадку недотримання з вини Оператора ГРМ строків періодичної повірки лічильника газу.

Згідно глави 5 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем у разі виявлення у споживача або несанкціонованого споживача порушень, визначених у главі 2 цього розділу, на місці їх виявлення представником Оператора ГРМ складається акт про порушення за формою, наведеною в додатку 11 до цього Кодексу.

Акт про порушення після пред'явлення представником Оператора ГРМ службового посвідчення складається в присутності споживача/несанкціонованого споживача та/або незаінтересованої особи (представника власника/користувача, на території чи об'єкті якого сталося порушення, або органу місцевого самоврядування) за умови посвідчення його особи та засвідчується їх особистими підписами.

Акт про порушення складається в двох примірниках, один з яких залишається у споживача (несанкціонованого споживача), який має право внести до акта про порушення свої зауваження та заперечення.

Представник Оператора ГРМ перед складанням акта про порушення зобов'язаний повідомити споживача (несанкціонованого споживача) про його право внести зауваження та заперечення до акта про порушення, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень.

У разі відмови споживача (несанкціонованого споживача) від підписання акта про порушення він вважається дійсним, якщо його підписали: або більше одного представника Оператора ГРМ, а відмова споживача (несанкціонованого споживача) від підпису акта про порушення підтверджується відеозйомкою; або представник Оператора ГРМ та одна незаінтересована особа (представника власника/користувача, на території чи об'єкті якого сталося порушення, або органу місцевого самоврядування) за умови посвідчення цієї особи.

У разі відмови споживача (несанкціонованого споживача) від підписання акта про порушення про це робиться відмітка в обох примірниках акта про порушення, один з яких надсилається споживачу (несанкціонованому споживачу) рекомендованим поштовим відправленням.

Споживач (несанкціонований споживач) та представники Оператора ГРМ під час виявлення порушення та складання акта про порушення мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявленого порушення чи інших дій та фактів, про що зазначається в акті про порушення .

До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження, заперечення та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в акті про порушення.

У разі незгоди споживача (несанкціонованого споживача) із зафіксованим в акті про порушення порушенням, яке стосується пошкодження пломб (крім факту їх відсутності або спрацювання магнітного індикатора), пошкодження ЗВТ/лічильника газу (крім явних ознак навмисного в них втручання), він може вимагати проведення їх експертизи чи позачергової або експертної повірки у порядку, визначеному цим Кодексом. У такому разі в акті про порушення робиться відповідний запис, при цьому представник Оператора ГРМ здійснює заходи щодо пакування пошкодженої пломби та/або лічильника газу (ЗВТ) та складає відповідний акт про направлення їх на експертизу чи позачергову або експертну повірку. До отримання їх результатів нарахування, передбачені цим Кодексом, не застосовуються.

На дату складання акта про порушення представник Оператора ГРМ забезпечує усунення виявленого порушення, про що в акті про порушення робиться відповідний запис. У разі неможливості усунути порушення на дату складання акта про порушення (відсутні відповідні засоби чи повноваження) представник Оператора ГРМ робить відповідний запис в акті про порушення та надалі забезпечує контроль за усуненням порушення, що підтверджується окремо складеним актом про усунення порушення.

Під час складання акта про порушення, акта про усунення порушення, акта про припинення/відновлення газопостачання тощо представниками Оператора ГРМ обов'язково фіксуються та зазначаються у вищезазначених актах показання лічильника газу (ЗВТ), за винятком випадків відмови у доступі до об'єкта споживача, де розташований лічильник газу (ЗВТ).

Акт про порушення має бути розглянутим комісією з розгляду актів про порушення Оператора ГРМ, яка визначає його правомірність та приймає щодо них відповідне рішення.

При складанні акта про порушення представник Оператора ГРМ зазначає в ньому про необхідність споживача (несанкціонованого споживача) бути присутнім на засіданні комісії, на якому буде розглянуто складений акт про порушення, та визначає: 1) місцезнаходження комісії з розгляду актів про порушення; 2) дату та орієнтовний час проведення засідання комісії, на якому буде розглядатися складений акт про порушення; 3) контактний телефон особи Оператора ГРМ (для уточнення інформації щодо часу та місця засідання комісії).

Споживач (несанкціонований споживач) зобов'язаний бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення, на якому буде розглядатися складений на нього акт про порушення.

За неможливості бути присутнім на засіданні особисто споживач (несанкціонований споживач) має право дати письмову згоду у довільній формі на проведення засідання без його присутності або у присутності його уповноваженої особи.

У разі неприбуття споживача (несанкціонованого споживача) та/або уповноваженої ним особи на засідання комісії остання розглядає складений акт про порушення без його (її) участі.

За результатами розгляду акта про порушення на засіданні комісії може бути прийнято рішення про його задоволення (повністю або частково), або необхідність додаткового обстеження чи перевірки, або додаткових пояснень тощо, або скасування акта про порушення.

При задоволенні комісією акта про порушення складається акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об'єму та обсягу природного газу і його вартості.

При складанні акта-розрахунку враховується таке: 1) розрахований відповідно до вимог цього розділу необлікований (донарахований) об'єм природного газу, що припадає на період до 01 числа місяця, в якому прийнято рішення комісії щодо задоволення акта про порушення (тобто до закритого балансового періоду), не потребує коригування (включення до) закритих періодів, а його вартість в повному обсязі має бути компенсована споживачем (несанкціонованим споживачем) Оператору ГРМ. При цьому вартість природного газу визначається за цінами закупівлі природного газу Оператором ГРМ протягом періоду необлікованого природного газу; 2) розрахований відповідно до вимог цього розділу необлікований (донарахований) об'єм природного газу, що припадає на період після 01-го числа місяця, в якому прийнято рішення комісії щодо задоволення акта про порушення, включається в баланс поточного календарного місяця за загальними правилами і вважається об'ємом постачання природного газу споживачу його діючим постачальником. Виключенням є об'єм природного газу, нарахований несанкціонованому споживачу та споживачу, у якого відсутній постачальник, вартість якого має бути компенсована Оператору ГРМ за цінами закупівлі ним природного газу в поточному календарному місяці; 3) при розрахунку необлікованого (донарахованого) об'єму природного газу має бути віднятий об'єм природного газу, фактично сплачений споживачем протягом періоду порушення. Виключенням є несанкціонований відбір природного газу поза охопленням комерційного вузла обліку; 4) при розрахунку необлікованого (донарахованого) об'єму природного газу пільги та субсидії, на які має право побутовий споживач, не враховуються.

Вартість необлікованого (донарахованого) об'єму природного газу, яка пред'являється до сплати споживачу (несанкціонованому споживачу) в результаті задоволення акта про порушення, зазначається в окремому платіжному рахунку Оператора ГРМ, який надається під особистий підпис споживача (несанкціонованого споживача) або надсилається йому рекомендованим поштовим відправленням разом із супровідним листом, що оформлюється у довільній формі.

Якщо об'єм та/або вартість необлікованого (донарахованого) природного газу буде оскаржуватися споживачем (несанкціонованим споживачем) у судовому порядку, тоді до винесення остаточного рішення у судовій справі заборгованість за необлікований (донарахований) об'єм природного газу не вважається простроченою.

Якщо до виявлення порушення споживач розраховувався за лічильником, відновлення розрахунків за лічильником здійснюється після усунення порушення та фіксації показань лічильника в акті про усунення порушення та/або акті відновлення газопостачання, на підставі яких Оператор ГРМ поновлює розрахунки споживача за лічильником.

Згідно підпункту 3.1.3 «Положення про проведення експертизи лічильників газу, установлених у споживачів і призначених для обліку природного газу в побуті» , затвердженого Наказом Міністерства палива та енергетики України від 27 грудня 2005 року №619, лічильники газу під час експлуатації підлягають експертизі в таких випадках: у разі виявлення представником газопостачальної (газотранспортної) організації ознак порушень конструкції лічильника газу, у тому числі справності лічильного механізму, або порушень у роботі лічильника .

За змістом пунктів 3.2.-3.3 Положення, у разі виявлення представником газопостачальної (газотранспортної) організації ознак порушень, зазначених у

підпункті 3.1.3 цього Положення, складається акт про виявлені порушення. Акт про виявлені порушення складається у двох примірниках за формою, наведеною у додатку 1. Один примірник акта про виявлені порушення залишається у споживача, а другий - залишається у представника газопостачальної (газотранспортної) організації.

Акт про виявлені порушення підписується представником газопостачальної (газотранспортної) організації та споживачем, що є підставою для проведення експертизи лічильника газу та відшкодування збитків.

Відшкодування збитків здійснюється згідно з Порядком відшкодування збитків, завданих газопостачальній або газотранспортній організації внаслідок порушення споживачем природного газу Правил надання населенню послуг з газопостачання .

У разі відмови споживача від підпису в акті про виявлені порушення представником газопостачальної (газотранспортної) організації робиться відповідний запис.

При наявності акта про виявлені порушення або заяви споживача про проведення експертизи лічильника газу газопостачальна (газотранспортна) організація зобов'язана протягом трьох робочих днів у містах та п'яти робочих днів у сільській місцевості від дати реєстрації заяви або акта про виявлені

порушення у відповідних журналах реєстрації газопостачальної (газотранспортної) організації демонтувати та відправити лічильник газу на експертизу.

Демонтаж лічильника газу проводиться у присутності споживача представником газопостачальної (газотранспортної) організації, якому в установленому порядку надано право виконувати монтажні роботи.

На вхідний та вихідний патрубки демонтованого лічильника газу ставляться заглушки, які пломбуються представником газопостачальної (газотранспортної) організації.

У присутності споживача лічильник пакується представником газопостачальної (газотранспортної) організації в пакет з поліетилену або з іншого цупкого матеріалу, який опломбовується пломбою газопостачальної (газотранспортної) організації.

Представник газопостачальної (газотранспортної) організації спільно із споживачем складають та підписують акт про демонтаж лічильника газу для проведення експертизи.

У разі відмови споживача від підпису в акті про демонтаж лічильника газу представником газопостачальної (газотранспортної) організації робиться відповідний запис.

У разі демонтажу лічильника газу на підставі акта про виявлені порушення на період проведення експертизи газопостачальна (газотранспортна) організація при демонтажі лічильника газу зобов'язана безкоштовно встановити на його місце лічильник газу з власного обмінного фонду.

Демонтований лічильник газу доставляється на місце проведення експертизи представником газопостачальної (газотранспортної) організації або споживачем (на його бажання), про що робиться відповідний запис в акті про демонтаж лічильника газу.

Експертизу лічильника газу проводить комісія, яка призначається наказом по газопостачальній (газотранспортній) організації. До складу комісії повинні входити представники газопостачальної (газотранспортної) організації та територіального органу спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади у сфері метрології.

Споживач має право бути присутнім під час проведення експертизи лічильника газу. При неможливості бути присутнім під час проведення експертизи споживач має право дати письмову згоду на проведення експертизи без його присутності або у присутності уповноваженої ним іншої особи.

У разі відсутності споживача або вповноваженої ним особи при проведенні експертизи (у визначених в акті про демонтаж лічильника газу місці, даті та часі) така експертиза проводиться без присутності споживача або вповноваженої ним особи.

Результати огляду та позачергової повірки фіксуються в акті експертизи. Акт експертизи підписується всіма членами комісії, а також споживачем або його вповноваженою особою.

Залежно від результатів експертизи до акта експертизи додається довідка про непридатність засобу вимірювальної техніки або свідоцтво про повірку робочого засобу вимірювальної техніки згідно з ДСТУ 2708-99.

Згідно встановленим судом обставин справи, які ґрунтуються на матеріалах справи, - під час перевірки домоволодіння відповідача було виявлено пошкодження газового лічильника. Лічильник було демонтовано та передано на експертизу. Експертиза встановила втручання в роботу лічильника.

Відповідно до ст.ст. 12, ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Посилання ОСОБА_4 О.В. та її представника ОСОБА_7 на те, що ОСОБА_4 в роботу газового лічильника не втручалася та у зв'язку із погодніми умовами один куток охоронної пломби міг бути відклеєним, не здійснювала втручання в роботу газового лічильника, оскільки лічильник знаходиться в її домоволодінні, а відповідно до п. 4 глави 6 розділу Х Кодексу газорозподільних систем, за збереження і цілісність комерційних та дублюючих ВОГ та пломб (відбитків їх тавр) відповідає власник (користувач), на території або у приміщенні якого вони встановлені, що має бути зафіксовано у відповідному акті про пломбування -належними і допустимими доказами не підтверджені і спростовуються висновками експертизи, яку як в суді першої інстанції, так і в суді апеляційної інстанції відповідачем всупереч процесуального обов'язку, передбаченому у ст.ст. 12, 81 ЦПК України, не спростовано.

Також відповідач про призначення експертиз для отримання відповідей на ці питання під час розгляду справи не заявляв, також представник відповідача за первісним позовом в разі не згоди з висновками проведеної експертизи лічильника мав право самостійно звернутись до незалежної експертної установи, проте таким правом не скористався, а з огляду на те, що саме споживач здійснює витрати газу та оплату за нього, тому в першу чергу в їх зменшенні саме він зацікавлений, що виключає доцільність втручання у конструкцію лічильника будь-якої іншої особи, якій би це було вигідно, окрім самого споживача.

Стосовно зустрічного позову ОСОБА_4 в частині визнання дій працівників ПАТ «Харківміськгаз» щодо відключення домоволодіння позивача протиправними та зобов'язання вчинити певні дії, стягнення матеріальної та моральної шкоди.

ОСОБА_4 вказала, що 13.06.2018 року працівники ПАТ «Харківміськгаз» відрізали її домоволодіння за адресою: АДРЕСА_2, та домоволодіння її сусідів, від газопостачання, під приводом витіку газу, який є надуманий. Зазначила, що насправді вказане відрізання газопостачання було здійснено через конфлікт між нею та ПАТ «Харківміськгаз».

В судовому засіданні представник відповідача за зустрічним позовом зазначила, що ПАТ «Харківміськгаз» було видано наказ про відрізання домоволодіння ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_2, від газопостачання через несплату вартості необлікованого (донарахованого) об'єму природного газу у розмірі 12320,75 грн., проте під час виїзду працівників ПАТ «Харківміськгаз» за вищевказаною адресою, було виявлено витік газу, що і стало підставою для відключення газопостачання, оскільки витік газу є небезпечним для населення.

З матеріалів справи вбачається, що згідно наряду-допуску від 13.06.2018 року, працівники ПАТ «Харківміськгаз» виїхали на виконання планових робіт за адресою: АДРЕСА_2, для перекриття крану.

Згідно Акту про припинення газопостачання від 13.06.2018 року, складеного працівниками ПАТ «Харківміськгаз», ОСОБА_4 було припинено газопостачання за адресою: АДРЕСА_2, з причин наскрізної корозії газопроводу - витік газу. Вирізана дефектна ділянка. Відновлення газопроводу та пуск газу не можливі. Порушення ПБСГ, примусова вентиляція. Відсутній повторний Акт ДПД.

З матеріалів справи вбачається, що працівниками ПАТ «Харківміськгаз» було здійснено відключення послуг газопостачання за адресою проживання ОСОБА_4, а саме: АДРЕСА_2, у зв'язку з необхідністю ліквідації аварійної ситуації з витоку газу.

В судовому засіданні представником позивача за зустрічним позовом зазначалось, що ОСОБА_4 була присутня під час відключення працівниками ПАТ «Харківміськгаз» її домоволодіння від газопостачання, проводилась відео та фото зйомка вказаних дій, з Акту про припинення газопостачання від 13.06.2018 року, вбачається, що ОСОБА_4 відмовилась від його підписання.

Відповідно ч.1 п.1 гл. 7 розд. VI Кодексу ГРМ, оператор ГРМ в установленому законодавством порядку має право припинити/обмежити газопостачання (розподіл природного газу) на об'єкт споживача (у тому числі побутового споживача) з дотриманням ПБСГ та нормативних документів, що визначають порядок обмеження/припинення природного газу, у таких випадках: 1) несвоєчасна та/або неповна оплата послуг згідно з умовами договору розподілу природного газу; 2) відсутність споживача в Реєстрі споживачів будь-якого постачальника у відповідному розрахунковому періоді; 3) подання споживачем або його постачальником (який уклав з Оператором ГРМ договір на виконання робіт, пов'язаних з припиненням/обмеженням газопостачання споживачам) письмової заяви про припинення газопостачання; 4) відмова споживача від встановлення лічильника газу, що здійснюється за ініціативи та за кошти Оператора ГРМ, з урахуванням Закону України «Про забезпечення комерційного обліку природного газу»; 5) розірвання договору розподілу природного газу; 6) несанкціонований відбір природного газу або втручання в роботу ЗВТ чи ГРМ; 7) несанкціоноване відновлення газоспоживання; 8) визнання в установленому порядку аварійним станом газорозподільної системи та/або ліквідація наслідків аварій, спричинених надзвичайними ситуаціями техногенного, природного або екологічного характеру, та проведення ремонтно-відновлювальних робіт; 9) наявність заборгованості за несанкціонований відбір природного газу з ГРМ; 10) необґрунтована відмова від підписання акта наданих послуг та/або акта приймання-передачі природного газу (норма застосовується по об'єкту споживача, що не є побутовим); 11) відмова представникам Оператора ГРМ в доступі на об'єкти або земельну ділянку Споживача, де розташована газорозподільна система та/або газове обладнання, та/або комерційний вузол обліку газу, для здійснення контролю відповідності встановленого газоспоживаючого обладнання проектній документації, обстеження газових мереж до ВОГ та/або газоспоживаючого обладнання; 12) в інших випадках, передбачених законодавством.

З приводу зустрічного позову ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної шкоди в розмірі 8665,00 грн., яка була понесена нею через відключення її будинку від газопостачаннята моральної шкоди колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до п. 5.7 «Правил безпеки систем газопостачання» (далі - «Правила безпеки»), які затверджені наказом Міністерства енергетики та вугільної промисловості України від 15.05.2015 року №285, та зареєстровані у Міністерстві юстиції України від 08.06.2015 року за №674/27119, підлягає відключенню від системи газопостачання обладнання житлових будівель з встановленням заглушки за умови: наявності витоків газу.

Встановивши витік газу, представники ПАТ «Харківміськгаз» діяли у повній відповідності з «Правилами безпеки систем газопостачання», затвердженими наказом Міністерства енергетики та вугільної промисловості України № 285 від 15.05.2015 року, Кодексу ГРМ, припинивши газопостачання.

Судом першої інстанції встановлено, що працівниками ПАТ «Харківміськгаз» правомірно складено Акт про припинення газопостачання від 13.06.2018 року та припинено 13.06.2018 року газопостачання до будинку позивача за зустрічним позовом через витік газу. На підставі цього суд вважав, що вини ПАТ «Харківміськгаз» не встановлено, а тому вимоги позивача за зустрічним позовом щодо визнання неправомірними дій відповідача у припиненні газопостачання до будинку позивача задоволенню не підлягали.

Колегія суддів суду апеляційної інстанції погоджується з таким висновком суду першої інстанції.

Згідно Правил безпеки систем газопостачання, затверджених наказом Міністерства енергетики та вугільної промисловості України № 285 від 15.05.2015 року, власник (балансоутримувач та/або орендар (наймач)) повинен забезпечити утримання систем газопостачання відповідно до вимог чинного законодавства України (п. 3.2). Власник (балансоутримувач та/або орендар (наймач)) відповідає за технічний стан і безпечне користування газопроводами, газовими приладами, димовими та вентиляційними каналами (п. 3.3). Технічний стан газопроводів (підземних, надземних, наземних та ввідних) і споруд на них повинен систематично контролюватись власником (балансоутримувачем та/або орендарем (наймачем)) шляхом проведення комплексного технічного огляду (обходу) трас газопроводів, технічного обстеження, в тому числі КПО, вимірювання захисних потенціалів і перевірки ефективності роботи засобів ЕХЗ. Відомості про заміну запірної арматури, кранів, компенсаторів, а також виконані роботи при капітальному або поточному ремонті, виконані аварійні роботи необхідно заносити у паспорт газопроводу (п. 1.4 глави 5). При технічному огляді надземні газопроводи необхідно перевіряти на можливий виток газу. Зовнішній стан газопроводу перевіряють візуально: кріплення та фарбування, провисання труб, стан запірних пристроїв, ізолювальних з'єднань, опор, наявність діелектричних підкладок тощо. Технічні огляди трас надземних газопроводів здійснюються не рідше ніж один раз на 6 місяців. Результати обходів газопроводів фіксуються у журналі технічних оглядів і обходів газопроводів (п. 1.5 глави 5).

Відповідно до п.п. 5.4, 5.5, 5.7, 5.8, 6.1 розділу 5 вказаних Правил, технічне обслуговування внутрішніх газопроводів і газового обладнання житлових і громадських будівель, комунально-побутових об'єктів невиробничого характеру здійснюється відповідно до вимог документації з експлуатації заводів-виробників газового обладнання на договірних засадах. Умови для технічного обслуговування забезпечуються власником (балансоутримувачем та/або орендарем (наймачем)) відповідно до вимог чинного законодавства України. Заміна газового обладнання виконується за заявою власника (орендаря (наймача)) до газорозподільного підприємства суб'єктом господарювання, який має дозвіл на виконання зазначених робіт, виданий центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю. Заміна обладнання оформлюється ескізом у разі заміни газового обладнання без зміни функціонального призначення, потужності та системи димовідведення. В інших випадках - з оформленням виконавчо-технічної документації. Відключення газу перед заміною газового обладнання здійснюється газорозподільним підприємством за заявою власника (балансоутримувача та/або орендаря (наймача)). Пуск газу після заміни газового обладнання проводиться газорозподільним підприємством за зверненням власника (балансоутримувача та/або орендаря (наймача)) після проведення інструктажу із безпечної його експлуатації. Документи щодо заміни газового обладнання передаються до архіву газорозподільного підприємства. Підлягає відключенню від системи газопостачання обладнання житлових і громадських будинків із встановленням заглушки за умови: наявності витоків газу; несправної автоматики безпеки; несправностей оголовків димових і вентиляційних каналів; відсутності тяги в димових і вентиляційних каналах; самовільного підключення газових приладів і пристроїв споживача до системи газопостачання; не забезпечення власником (балансоутримувачем та/або орендарем (наймачем)) технічного обслуговування згідно з вимогами пункту 5.4 цієї глави; не відповідності системи газопостачання житлового будинку проектній та виконавчо-технічній документації. Несправне газове обладнання, ремонт якого потребує його розбирання, а також газове обладнання при виконанні капітального ремонту помешкань житлових і громадських будинків необхідно відключати зі встановленням заглушок та оформленням відповідного акта представником газорозподільного підприємства. Безпечну експлуатацію та технічне обслуговування димових і вентиляційних каналів житлових і громадських будинків забезпечує власник (балансоутримувач та/або орендар (наймач)).

Згідно з пунктом 3 глави 5 розділу ІІІ Кодексу газорозподільних систем власники газових мереж, у тому числі побутові споживачі та власники внутрішньобудинкових систем газопостачання (балансоутримувачі, управителі), які згідно з актом розмежування балансової належності та експлуатаційної відповідальності сторін відповідають за експлуатацію цих мереж та їх складових, забезпечують належну їх експлуатацію згідно з чинним законодавством, зокрема Правилами безпеки систем газопостачання, затвердженими наказом Міністерства енергетики та вугільної промисловості України від 15 травня 2015 року №285, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 08 червня 2015 року за №674/27119, або укладають відповідний договір із суб'єктом господарювання, який має дозвіл на виконання таких робіт, за виключенням газових мереж, які кваліфікуються як ГРМ згідно з розділом ІІ цього Кодексу, порядок врегулювання взаємовідносин щодо яких визначений у цьому розділі.

Відповідно ч. 6 гл. 7 розд. VI Кодексу ГРМ відновлення газопостачання (розподілу природного газу здійснюється оператором ГРМ протягом двох робочих днів у містах та п'яти робочих днів у сільській місцевості за письмовим зверненням споживача (його постачальника) про відновлення газопостачання (розподілу природного газу) та після усунення порушень (їх наявності) і відшкодування ГРМ витрат на припинення та відновлення газопостачання (розподілу природного газу).

Суд першої інстанції правильно звернув увагу на пояснення представника ПАТ «Харківміськгаз», які відповідачем не були спростовані, що для отримання Акту про розмежування, позивач за зустрічним позовом має право звернутись до ПАТ «Харківміськгаз», а також надав до матеріалів справи копію проекту газопроводу по вул. Кохання, 8А в м. Харкові, з якої вбачається, що її замовниками були фізичні особи, можливо попередні власники будинку, що є підтвердженням того, що відрізана частина газопроводу належить ОСОБА_4

Тому, при неспростовному Акту про припинення газопостачання від 13.06.2018 року, за відсутності інших доказів, суд першої засіданні обґрунтовано встановив, що відключення будинку позивача від газопостачання відбулось саме внаслідок витоку газу, балансоутримувачем будинку є позивач за зустрічним позовом.

Доказів звернення відповідача до ПАТ «Харківміськгаз» з заявою про виконання робіт з усунення витоку газу та відновлення газопостачання матеріали справи не містять, тому у відповідача за зустрічним позовом дійсно були відсутні підстави, визначені п. 6 гл. 7 розд. VI Кодексу ГРМ для відновлення газопостачання.

Згідно ст. 23 ЦК України - особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.

Відповідно до п.п. 3, 4, 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. У позовній заяві про відшкодування моральної (немайнової) шкоди має бути зазначено, в чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами це підтверджується.

Відповідно до загальних підстав, обов'язковому з'ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні.

Відповідно до ст. 22 Закону України «Про захист прав споживачів» - захист прав споживачів, передбачених законодавством, здійснюється судом. При задоволенні вимог споживача суд одночасно вирішує питання щодо відшкодування моральної (немайнової) шкоди.

Згідно ст. 4 Закону України «Про захист прав споживачів» - споживачі під час придбання, замовлення або використання продукції, яка реалізується на території України, для задоволення своїх особистих потреб мають право на: 1) захист своїх прав державою; 2) належну якість продукції та обслуговування; 3) безпеку продукції; 4) необхідну, доступну, достовірну та своєчасну інформацію про продукцію, її кількість, якість, асортимент, а також про її виробника (виконавця, продавця); 5) відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок недоліків продукції (дефекту в продукції), відповідно до закону; 6) звернення до суду та інших уповноважених державних органів за захистом порушених прав; 7) об'єднання в громадські організації споживачів (об'єднання споживачів). Споживачі також мають інші права, встановлені законодавством про захист прав споживачів.

Крім того, згідно правової позиції, яка була висловлена Верховним Судом України стосовно відшкодування моральної шкоди, завданої споживачеві послуг, відповідно до положень статей 4, 22 Закону України «Про захист прав споживачів» споживачі мають право на відшкодування моральної шкоди тільки в разі її заподіяння небезпечною для життя і здоров'я людей продукцією у випадках, передбачених законом (Постанова Верховного Суду України 9 листопада 2016 року у справі № 6-1575цс16).

Враховуючи вищевикладене, з огляду на недоведеність доводів апеляційної скарги та порушення працівниками позивача прав відповідача, суд апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність передбачених Законом України «Про захист прав споживачів» та ст. 1167 ЦК України підстав для задоволення вимог ОСОБА_4 про відшкодування моральної шкоди.

Наведене свідчить, що вирішуючи спір, який виник між сторонами справи, суд першої інстанції правильно визначився з характером спірних правовідносин та нормами матеріального права, які підлягають застосуванню, повно та всебічно дослідив обставини справи та наявні у справі докази, надав їм належну оцінку, у результаті чого ухвалив законне й обґрунтоване рішення, яке відповідає вимогам матеріального та процесуального права.

Доводи апеляційної скарги не доведені і тому не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи.

З огляду на те, що оскаржуване рішення ухвалено судом першої інстанції з додержанням норм матеріального і процесуального права, доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, колегія суддів на підставі ст. 375 ЦПК України залишає скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Відповідно до статті 141 ЦПК України, а також згідно із пунктом 35 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17 жовтня 2014 року із змінами зазначено, що вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд має враховувати положення статті 141 ЦПК України та керуватися тим, що судовий збір та інші судові витрати, пов'язані з розглядом справи покладаються на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Оскільки рішення суду залишено без змін, відсутні передбачені у ст. 141 ЦПК України підстави для перерозподілу судових витрат.

Керуючись ст.ст. 268, 367, 368, п. 1 ч.1 ст.374, ст.ст. 375, 381-384, 388-392 ЦПК України, суд апеляційної інстанції

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_4 - залишити без задоволення.

Рішення Фрунзенського районного суду м. Харкова від 08 січня 2019 року - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття. В силу ст.389 ЦПК України оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Повне судове рішення складено 06 травня 2019 року.

Головуючий В.Б.Яцина.

Судді П.В.Кісь.

О.М.Хорошевський.