КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

02 травня 2019 року

м. Київ

справа № 761/42059/18

провадження №22-ц/824/7170/2019

Київський апеляційний суд у складі головуючого судді судової палати з розгляду цивільних справ ЛапчевськоїО.Ф., розглянувши матеріали апеляційної скарги представника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 04 лютого 2019 року

у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_4 про встановлення факту проживання однією сім'єю, визнання спільним майна подружжя, поділ майна, -

в с т а н о в и в :

Ухвалою Київського апеляційного суду від 11.04.2019 року апеляційну скаргу було залишено без руху.

Вказану ухвалу апелянт отримав 22.04.2019 року. /т. 2 а.с. 142/

Відповідно до вказаної ухвали, апелянту необхідно було доплатити судовий збір у розмірі 9 360 грн. та подати клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, з обґрунтуванням підстав пропуску строку, з поданням відповідних доказів.

25.04.2019 року представник ОСОБА_2 - ОСОБА_3 частково усунув вказані недоліки.

Однак, в супереч вимогам ухвали Київського апеляційного суду від 11.04.2019 року, представник ОСОБА_2 - ОСОБА_3 не доплатив судовий збір, мотивуючи це тим, що якщо визначена позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред'явлення позову встановити точну його вартість неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи. Зазначив, що відкриваючи провадження у справі, суд першої інстанції дійшов висновку, що сума сплаченого судового збору позивачем за подання до суду позовної заяви є достатньою та відповідає вимогам ЦПК України та ЗУ «Про судовий збір».

Однак, з таким твердженням апелянта суд апеляційної інстанції не погоджується з наступних підстав.

Відповідно до ч. 2 ст. 6 ЗУ «Про судовий збір», уразі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

Відповідно до ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2017 року, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Позовна заява містить дві вимоги майнового характеру - визнання спільним майна подружжя та поділ майна.

До вказаних вимог застосовується ставка 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб - 8 000 грн.

Позивач у своїх позовних вимогах просить визнати спільним майном подружжя квартиру АДРЕСА_1.

Зважаючи на орієнтовну ціну за квадратний метр майна у центрі Києва, відсутності оцінки спірної квартири та вимоги щодо визнання спільним майном подружжя грошових коштів на банківських вкладах/рахунках у АТ «Ощадбанк», за вказані вимоги позивач повинна була сплатити судовий збір у максимальному розмірі 8 000 грн.

Крім того, суд апеляційної інстанції звертає увагу, що ухилення позивача від визначення ціни позову не звільняє від сплати судового збору в порядку, встановленому цивільним законодавством.

Посилання апелянта на практику Європейського суду з прав людини щодо того, що оплата судових витрат не повинна перешкоджати ускладнювати доступ до суду, також не знайшли свого підтвердження, оскільки відповідно до ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правам та виконувати обов'язки, покладені на них ч. 2 ст. 43 ЦПК України.

Згідно з ч. 2 ст. 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути з ініціативи суду.

За таких обставин суд вважає за можливе продовжити строк для усунення недоліків, викладених в ухвалі Київського апеляційного суду від 11.04.2019 року.

Керуючись 127 ЦПК України, -

у х в а л и в :

Продовжити строк для усунення недоліків представника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 04 лютого 2019 року строком не більше ніж на п'ять днів з дня отримання ухвали.

У разі невиконання ухвали суду в частині сплати судового збору апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Суддя Лапчевська О.Ф.