КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
№ справи: 754/9413/17
№ апеляційного провадження: 22-ц/824/5951/2019
Головуючий у суді першої інстанції: Журавська О.В.
Доповідач у суді апеляційної інстанції: Немировська О.В.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 квітня 2019 року Київський апеляційний суд у складі колегії суддів:

головуючого - Немировської О.В.

суддів - Чобіток А.О., Ящук Т.І.

при секретарі - Шепель К.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до Житлово-будівельного кооперативу «Суднобудівник-21», треті особи: ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10, ОСОБА_11, ОСОБА_12, ОСОБА_13, ОСОБА_14, ОСОБА_15, ОСОБА_16, ОСОБА_17, ОСОБА_18, ОСОБА_19, ОСОБА_20, ОСОБА_21, ОСОБА_22, ОСОБА_23, ОСОБА_24, ОСОБА_25, ОСОБА_26, ОСОБА_27, ОСОБА_28, ОСОБА_29 про визнання недійсними рішення загальних зборів членів ЖБК «Суднобудівник-21», оформлених протоколами від 05 лютого 2017 року та 05 березня 2017 року та рішення правління ЖБК «Суднобудівник-21», оформлених протоколом засідання правління від 21 лютого 2017 року,

за апеляційною скаргою ОСОБА_3 на рішення Деснянського районного суду м. Києва від 16 січня 2019 року,

встановив:

у квітні 2017 року позивач звернувся до суду з позовом, в якому просив визнати недійсними рішення загальних зборів членів ЖБК «Суднобудівник-21», оформлених протоколами від 05 лютого 2017 року та 05 березня 2017 та рішення правління ЖБК «Суднобудівник-21», оформлених протоколом засідання правління від 21 лютого 2017 року, посилаючись на те, що збори були скликані та проведені з порушенням вимог Статуту ЖБК. В ході розгляду справи до участі в якості третіх осіб ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 21 червня 2018 року було залучено: ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10, ОСОБА_11, ОСОБА_12, ОСОБА_13, ОСОБА_14, ОСОБА_15, ОСОБА_16, ОСОБА_17, ОСОБА_18, ОСОБА_19, ОСОБА_20, ОСОБА_30, ОСОБА_22, ОСОБА_23,, ОСОБА_24, ОСОБА_25, ОСОБА_26, ОСОБА_31, ОСОБА_28, ОСОБА_29

Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 16 січня 2019 року в задоволенні позову було відмовлено.

Не погоджуючись із рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить рішення суду скасувати та ухвалити у справі нове рішення, яким позов задовольнити, посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, невідповідність висновків суду обставинам справи.

Представник відповідача - ОСОБА_32 подав відзив на апеляційну скаргу, в якій просить апеляційну скаргу ОСОБА_3 залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Третя особа по справі - ОСОБА_23 подала відзив на апеляційну скаргу, в якому просить апеляційну скаргу ОСОБА_3 задовольнити.

Заслухавши доповідь судді Немировської О.В., пояснення ОСОБА_3 та його представника ОСОБА_33, представників відповідача - ОСОБА_32 та ОСОБА_34, третіх осіб ОСОБА_27, ОСОБА_9, ОСОБА_21, ОСОБА_6, ОСОБА_5, дослідивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Звертаючись до суду з даним позовом, позивач вказував, що він є власником АДРЕСА_1 де Бальзака у м. Києві та членом ЖБК «Суднобудівник-21». 05.02.2017 відбулись збори мешканців будинку, які були оформлені як «Протокол загальних зборів членів ЖБК «Суднобудівник-21», на яких були прийняті рішення при прийняття до членів кооперативу власників квартир, обрання правління у складі ОСОБА_32, ОСОБА_6, ОСОБА_35, ОСОБА_36 та ОСОБА_37, обрання ревізійної комісії у складі: ОСОБА_38, ОСОБА_39, ОСОБА_40, доручення правлінню до 18.02.2017 прийняти документи, печатку, штампи ЖБК від ОСОБА_41, доручення правлінню підготувати проект нової редакції Статуту, доручення правлінню здійснити до 18.02.2017 письмове опитування членів ЖБК з питань порядку денного зборів та у відповідності до ст. 8 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», звернутися про незаконне створення ОСББ «Оберіг-63Б» за адресою кооперативу.

21.02.2017 на засіданні правління ЖБК було обрано голову правління - ОСОБА_32, доручено правлінню прозвітувати про роботу кооперативу у січні-лютому 2017 року, клопотати перед Спілкою ЖБК та ОСББ Деснянського району м. Києва про надання інформації про результати аудиту на загальних зборах співвласників будинку 26.02.2017, підготувати проект нової редакції Статуту, провести позачергові збори 01.03.2017, запропонувати загальним зборам проголосувати з питання про обрання уповноважених представників.

05.03.2017 вказаним правлінням було проведено загальні збори членів ЖБК, на яких були прийняті рішення: визнати, що правління ЖБК виконало рішення загальних зборів кооперативу щодо належного обслуговування будинку, доручити правлінню кооперативу продовжувати співпрацю з ГО «Спілка ЖБК та ОСББ Деснянського району м. Києва», прийняти до складу членів кооперативу власників квартир, які подали заяви про вступ в члени ЖБК, вивести членів кооперативу, які втратили право власності на квартири, виключити з членів кооперативу осіб, які порушили п. 1 ст. 46 Статуту ЖБК, затвердити тариф на надання житлово-комунальних послуг в сумі 4 грн. 34 коп. за 1 кв.м. для 2-16 поверхів та 3 грн. 90 коп. для 1 поверху, підтримати пропозицію голови правління та доручити правлінню укласти договір із обслуговуючою організацією по тарифам, затвердженим загальними зборами, затвердити нову редакцію Статуту, обрати уповноважених ЖБК.

Позивач вважає, що вказані рішення загальних зборів членів ЖБК, оформлених протоколами від 05.02.2017, 05.03.2017 та протокол засідання правління від 21.02.2017 є недійсними, оскільки при їх скликанні та проведенні було порушено порядок, передбачений ст. 15 Закону України «Про кооперацію» та Статутом ЖБК «Суднобудівник-21».

Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 16 січня 2019 року в задоволенні позову було відмовлено.

Відмовляючи в задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що порушень вимог Закону України «Про кооперацію» та Статуту ЖБК «Суднобудівник-21» при проведенні загальних зборів членів ЖБК та засідання правління ЖБК не було.

Такий висновок суду першої інстанції є законним та обґрунтованим, відповідає встановленим по справі обставинам.

Суд першої інстанції правильно застосував норми матеріального права та послався на положення закону України «Про кооперацію», ст. 13, 15, 16 ЦК України.

Відповідно до ст. 15 Закону України «Про кооперацію» вищим органом управління кооперативу є загальні збори членів кооперативу. До компетенції загальних зборів членів кооперативу належить, зокрема: затвердження статуту кооперативу та внесення до нього змін, прийняття інших рішень, що стосуються діяльності кооперативу; утворення органів управління та органів контролю за діяльністю кооперативу, інших органів кооперативу; заслуховування звітів його органів управління і органів контролю; затвердження порядку розподілу доходу кооперативу; визначення розмірів вступного і членського внесків та паїв; визначення розмірів, порядку формування та використання фондів кооперативу; визначення розмірів оплати праці голови правління, голови ревізійної комісії (ревізора), а також кошторису на утримання апарату органів управління та органів контролю за діяльністю кооперативу; затвердження річного звіту і балансу кооперативу; затвердження рішення правління або голови правління про прийняття нових членів та припинення членства.

Порядок скликання чергових та позачергових зборів членів кооперативу також врегульовано в цій же статті. Зокрема, чергові загальні збори членів кооперативу скликаються правлінням або головою кооперативу у разі потреби, але не рідше одного разу на рік.

Про дату, місце, час проведення та порядок денний загальних зборів члени кооперативу повинні бути повідомлені не пізніше ніж за 10 днів до визначеного строку їх проведення.

Позачергові загальні збори членів кооперативу скликаються на вимогу: не менше третини його членів; спостережної ради; ревізійної комісії (ревізора); органу управління кооперативного об'єднання, членом якого він є. Позачергові загальні збори членів кооперативу повинні бути скликані протягом 20 днів з дня надходження такої вимоги.

У разі незабезпечення правлінням (головою) кооперативу скликання позачергових загальних зборів вони можуть бути скликані особами, які вимагали їх скликання, протягом наступних 20 днів. У разі коли з організаційних причин (через територіальне розміщення чи значну чисельність членів кооперативу) проведення загальних зборів членів кооперативу неможливе, статутом кооперативу може бути передбачено скликання зборів уповноважених кооперативу. Кількість членів кооперативу, які мають право делегувати уповноважених, та порядок делегування уповноважених для участі у зборах уповноважених визначаються статутом кооперативу.

Як видно з матеріалів справи, ЖБК «Суднобудівник-21» був зареєстрований 13.06.1991. Статут ЖБК був затверджений на загальних зборах членів ЖБК від 07.02.1991 року. З моменту створення головою ЖБК був обраний ОСОБА_42

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_42 помер. Станом на 17.01.2017 в ЖБК «Суднобудівник-21» залишилось проживати 86 членів ЖБК, інші 106 осіб втратили свій статус членів ЖБК з різних підстав. Тому для визначення правомочності зборів не могла використовуватись загальна кількість - 192 особи, яка була при його створенні у 1991 році. На загальних зборах 05.02.2017 були присутні 58 осіб, з них членів кооперативу - 45 осіб, не членів - 13 осіб, які подали заяви про прийняття їх до членів ЖБК. На загальних зборах членів ЖБК 05.03.2017 із загальної кількості членів ЖБК - 113 осіб, були присутні 78 членів ЖБК.

Загальні збори були скликані ініціативною групою з числа членів ЖБК у складі: ОСОБА_32, ОСОБА_39, ОСОБА_43, ОСОБА_44 та ОСОБА_45

Факт наявності оголошень про збори та запропонований Порядок денний не оспорюється позивачем та всі оголошення були додані ним до позовної заяви.

Судом першої інстанції було допитано в якості свідків членів ЖБК - ОСОБА_35, ОСОБА_43, ОСОБА_46, ОСОБА_47 та ОСОБА_39, які надали детальні пояснення щодо скликання та проведення Загальних зборів членів кооперативу.

Відповідно до ст. 16 Закону України «Про кооперацію» виконавчим органом кооперативу є правління, яке очолює голова, повноваження якого визначаються статутом кооперативу. Виконавчий орган підзвітний вищому органу управління кооперативу і несе перед ним відповідальність за ефективність роботи кооперативу. У кооперативі, до складу якого входить менше ніж 10 членів, обирається лише голова кооперативу.

Виконавчий орган кооперативу: здійснює управління кооперативом у період між загальними зборами членів кооперативу, забезпечує виконання їх рішень; представляє кооператив у відносинах з органами державної влади та органами місцевого самоврядування, міжнародними організаціями, юридичними та фізичними особами; укладає угоди між кооперативом та іншими особами; діє від імені кооперативу в межах, передбачених статутом кооперативу.

Виконавчий орган може бути наділений іншими повноваженнями, визначеними вищим органом управління кооперативу або статутом кооперативу. Члени правління та голова кооперативу обираються загальними зборами членів кооперативу на строк, визначений статутом, але не більше ніж на п'ять років.

На засіданні правління ЖБК «Суднобудівник-21» 21.02.2017 було обрано головою ЖБК ОСОБА_32

Доводи, викладені апелянтом в апеляційній скарзі, висновків суду першої інстанції не спростовують, всі були предметом перевірки в ході розгляду справи та отримали належну правову оцінку.

В апеляційній скарзі апелянт посилається на те, що судом першої інстанції не було зазначено, чи були і ким порушені його права, за захистом яких він звернувся до суду, оскільки матеріли справи містять докази порушення його права як співвласника будинку на вибір форми управління будинком, що передбачена Законом України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку». Однак ці доводи не можуть бути підставою для скасування рішення та задоволення його позовних вимог, оскільки скликання та проведення вказаних зборів не позбавляє позивача права на участь у створенні ОСББ.

Той факт, що 31.01.2017 було зареєстровано ОСББ «Оберіг-63Б», яке теж має здійснювати комплексне обслуговування будинку АДРЕСА_2, не впливає на законність проведення загальних зборів членів ЖБК «Суднобудівник-21».

Отже, вказані доводи апелянта не можуть бути підставою для скасування рішення суду.

Відсутність зазначення в рішенні суду заяви третьої особи ОСОБА_23, яка не заперечувала проти задоволення позовної заяви ОСОБА_3, на законність висновків суду першої інстанції не впливає.

Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Згідно ст. 375 ЦПК України апеляційний суд відхиляє апеляційну скаргу і залишає рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Таким чином, доводи, викладені в апеляційній скарзі, висновків суду не спростовують, рішення було ухвалено судом першої інстанції при дотриманні норм процесуального права, а тому апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а рішення без змін.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 375, 382 ЦПК України, суд

постановив:

апеляційну скаргу ОСОБА_3 залишити без задоволення, а рішення Деснянського районного суду м. Києва від 16 січня 2019 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду в касаційному порядку протягом тридцяти днів.

Повний текст постанови виготовлено 23 квітня 2019 року.

Головуючий

Судді