Номер провадження: 22-ц/813/1725/19
Номер справи місцевого суду: 492/1137/18
Головуючий у першій інстанції Черевата В. І.
Доповідач Цюра Т. В.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.04.2019 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі:

Головуючого: Цюри Т.В.,

Суддів: Гірняк Л.А., Сегеди С.М.,

За участю секретаря судового засідання: Лопотан В.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Одеського апеляційного суду апеляційну скаргу представника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 на рішення Арцизького районного суду Одеської області від 29 жовтня 2018 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Холмської сільської ради Арцизького району Одеської області, ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В:

У липні 2018 року ОСОБА_2 звернувся до суду із позовом до Холмської сільської ради Арцизького району Одеської області, в якому просив суд визначити йому, ОСОБА_2 додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1, посилаючись на те, що після її смерті залишилося спадкове майно у вигляді житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1, а також земельні ділянки площею 5,23 га та площею 4,65 га, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, які розташовані на території Холмської сільської ради Арцизького району Одеської області. Оформити своє право на спадщину в нотаріальній конторі позивач немає можливості, у зв'язку з пропуском встановленого законом строку для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, оскільки в період після смерті бабусі позивач тимчасово проживав у Російській Федерації, та не мав можливості своєчасно прибути до нотаріальної контори для подання заяви про прийняття спадщини, також невдовзі після смерті бабусі у позивача в Російській Федерації народилась донька і він не міг залишити маленьку дитину для поїздки в Україну. Також найближче консульство України, яке обслуговує Приморський край, знаходиться у м. Новосибірськ, що перебуває на відстані 5700 км від м. Владивостока, де проживає позивач, що ускладнювало можливість своєчасного подання ним заяви про прийняття спадщини. Вказані обставини і стали підставою для звернення до суду з даним позовом.

Ухвалою Арцизького районного суду Одеської області від 15.08.2018 року залучено у якості співвідповідача у зазначеній справі - ОСОБА_4

Рішенням Арцизького районного суду Одеської області від 29 жовтня 2018 року у задоволенні позову ОСОБА_2 до Холмської сільської ради Арцизького району Одеської області, ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для подання заяви при прийняття спадщини - відмовлено повністю.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду, представник ОСОБА_2 - ОСОБА_3подав до суду апеляційну скаргу, у якій посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить суд скасувати рішення Арцизького районного суду Одеської області у справі № 492/1137/18 та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги повністю.

Ухвалою апеляційного суду Одеської області від 11.12.2018 року відкрито апеляційне провадження у справі за апеляційною скаргою представника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 на рішення Арцизького районного суду Одеської області від 29 жовтня 2018 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Холмської сільської ради Арцизького району Одеської області, ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини та ухвалою апеляційного суду Одеської області від 11.12.2018 року справу призначено до розгляду.

Указом Президента України № 452/2017 від 29 грудня 2017 року «Про ліквідацію апеляційних судів та утворення апеляційних судів в апеляційних округах», ліквідовано Апеляційний суд Одеської області, створено Одеський апеляційний суд, який здійснює правосуддя в апеляційному окрузі, який включає Одеську область, з місцезнаходженням у м.Одесі.

Відповідно до ч.6 ст.147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» у разі ліквідації суду, що здійснює правосуддя на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці (відповідних адміністративно - територіальних одиниць), та утворення нового суду, який забезпечує здійснення правосуддя на цій території, суд, що ліквідується, припиняє здійснення правосуддя з дня опублікування в газеті «Голос України» повідомлення голови новоутвореного суду про початок роботи новоутвореного суду.

Частиною 5 ст. 31 ЦПК України передбачено, що у разі ліквідації або припинення роботи суду справи, що перебували у його провадженні, невідкладно передаються до суду, визначеного відповідним законом або рішенням про припинення роботи суду.

На виконання вимог Закону України «Про судоустрій і статус суддів», ЦПК України рішенням зборів Одеського апеляційного суду від 28.12.2018 №1 днем початку роботи суду визначено 03.01.2019 року, до якого підлягають передачі всі справи, що перебували в провадженні Апеляційного суду Одеської області.

За результатами автоматичного розподілу після створення нового суду визначено склад колегії суддів: Цюра Т.В. - головуючий суддя, судді - Гірняк Л.А., Сегеда С.М.

Ухвалою Одеського апеляційного суду від 24.01.2019 року прийнято до провадження цивільну справу за апеляційною скаргою представника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 на рішення Арцизького районного суду Одеської області від 29 жовтня 2018 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Холмської сільської ради Арцизького району Одеської області, ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, яку було призначено до розгляду в приміщенні Одеського апеляційного суду на 21.02.2019 року о 09 год.30 хв.

В судове засідання, призначене на 18.04.2019 року, сторони не з'явилися, про розгляд справи були повідомлені належним чином.

Відповідно до ч. 2 ст. 372 ЦПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Апеляційний суд з метою дотримання строків розгляду справи, вважає можливим слухати справу у відсутність сторін, які своєчасно і належним чином повідомлені про час і місце розгляду справи.

У відповідності до ч. 5 ст. 268 ЦПК України, датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість оскаржуваного рішення суду в межах доводів апеляційної скарги та заявлених вимог, апеляційний суд дійшов до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню частково, виходячи з наступних підстав.

Згідно ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Однак, рішення суду першої інстанції не відповідає в повній мірі зазначеним вимогам закону з огляду на наступне.

Так, судом першої інстанції встановлено, що відповідно до копії свідоцтва про народження серії ІV-ЖД № 423037 від 05 травня 1988 року, позивач народився 22 квітня 1988 року, його батьком російською мовою вказаний «Тодоров Василий Прокофьевич», який помер 20 січня 2012 року, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії І-ЖД № 287422, виданого Виконавчими комітетом Холмської сільської ради Арцизького району Одеської області від 23 січня 2012 року, актовий запис № 03 (а.с. 7, 8).

Як вбачається з копії Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про держану реєстрацію народження відповідно до статей 126, 133, 135 Сімейного кодексу України від 26 липня 2018 року, ОСОБА_6 був сином ОСОБА_5 (а.с. 9).

Відповідно до копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 20 липня 2018 року, виданого Арцизьким районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Одеській області, ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_1, актовий запис № 155 (а.с. 6).

Копією заповіту від 01.08.2014 року, посвідченого секретарем виконавчого комітету Холмської сільської ради Арцизького району Одеської області Христовою Д.А., підтверджується, що ОСОБА_5 заповіла житловий будинок, розташований в АДРЕСА_1 та належну їй земельну ділянку площею 5,2294 га, розташовану на території Холмської сільської ради, своєму онуку ОСОБА_2 (а.с. 10), а земельну ділянку площею 4,65 га заповіла іншому онуку ОСОБА_4.

Як вбачається з копій довідок, виданих Холмською сільською радою Арцизького району Одеської області від 24.07.2018 року № № 1077, 1078, житловий будинок в АДРЕСА_1 належить померлій ОСОБА_5 на підставі особистого рахунку НОМЕР_2 погосподарської книги № 1 Холмської сільської ради. ОСОБА_5, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 на день смерті була зареєстрована за вказаною адресою (а.с. 11, 12).

Після смерті ОСОБА_5 відкрилась спадщина на належну їй земельну ділянку площею 5,23 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що належала померлій на підставі державного акту на право приватної власності на землю серії НОМЕР_3, виданого Холмською сільською радою 09.01.2001 року (а.с. 13) та на належну їй земельну ділянку площею 4,65 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що належала померлій на підставі державного акту на право приватної власності на земельну ділянку серії НОМЕР_4, виданого Арцизькою районною державною адміністрацією 10.01.2006 року (а.с. 14).

ОСОБА_2 проживав в м. Владивосток Російської Федерації з 04.07.2014 року згідно дозволу на тимчасове проживання 1290/14, що підтверджується копією відривної частини бланку повідомлення про підтвердження проживання іноземного громадянина або особи без громадянства в Російській Федерації від 04.09.2015 року (а.с. 15).

Згідно повідомлення державного нотаріуса Арцизької районної державної нотаріальної контори Одеської області Панашенка І.П. від 03.08.2018 року № 1442/01-16, Інформаційних довідок зі Спадкового реєстру, після смерті ОСОБА_5, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1, спадкоємцем за заповітом на земельну ділянку площею 4,65 га є ОСОБА_4, який подав заяву на прийняття спадщини - 19.08.2015 року за № 884, та додана до спадкової справи № 558/2015. Свідоцтво про право на спадщину за заповітом видано на земельну ділянку площею 4,6499 га - 01.10.2015 року за реєстровим № 1241 (а.с. 25 - 28).

Як вбачається з копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_5 від 29 травня 2014 року, виданого Відділом запису актів громадянського стану по Радянському району адміністрації міста Владивостока, Приморський край, Російська Федерація, ОСОБА_9 народилась ІНФОРМАЦІЯ_2, позивач по наявній справі ОСОБА_2 значиться її батьком, актовий запис № 558 (а.с. 51).

В судовому засіданні встановлено, що позивач до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, після смерті спадкодавця, у встановлений законом строк не звернувся, оскільки проживав на території Російської Федерації.

Відмовляючи у задоволенні позову суд першої інстанції виходив з того, що позивачем не надано суду жодних доказів щодо наявності істотних труднощів, які б перешкоджали позивачу у встановлений законом строк звернутися із заявою до нотаріуса про прийняття спадщини.

Проте, до такого висновку суд першої інстанції дійшов без дотримання норм матеріального та процесуального права, порушення яких є безумовною підставою для скасування рішення суду.

Відповідно до положень статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла(спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов'язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

Відповідно роз"яснень Пленуму Верховного Суду України, викладених в пункті 24 постанови № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Судом першої інстанції було встановлено, що позивач до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, після смерті спадкодавця, у встановлений законом строк не звернувся, оскільки проживав на території Російської Федерації, однак суд не прийняв цю обставину як таку, що унеможливлювала своєчасне звернення ОСОБА_2 із відповідною заявою до нотаріальної контори та не визнав її поважною для надання додаткового строку на прийняття спадщини, з чим не погоджується апеляційний суд.

Відповідно до статті 63 Закону України «Про нотаріат» нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов'язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме.

Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.

Щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус роз'яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття.

В матеріалах справи відсутні будь-які докази повідомлення позивача про відкриття спадщини та про виклик його, як спадкоємця за заповітом, що свідчило б про належне сприяння для здійснення особистого розпорядження спадкодавця.

Одночасно дотримання принципу «пропорційності», визначено практикою застосування норм права Європейським судом з прав людини передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв'язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Принцип «пропорційності» тісно пов'язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід'ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Суд першої інстанції відмовляючи в задоволенні позову не врахував принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав заявника в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Крім того, Холмська сільська рада Арцизького району Одеської області не заперечує щодо визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 376 ЦПК України, суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право: скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове рішення у відповідній частині або змінити рішення.

Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

За таких обставин та вимог зазначених норм права, апеляційний суд вважає, що апеляційна скаргапредставника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 на рішення Арцизького районного суду Одеської області від 29 жовтня 2018 року підлягає задоволенню частково, а рішення суду першої інстанції скасуванню у зв'язку із порушенням норм матеріального та процесуального права.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 376, 381-384, 389, 390 ЦПК України, апеляційний суд ,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 - задовольнити частково.

Рішення Арцизького районного суду Одеської області від 29 жовтня 2018 року - скасувати.

Прийняти постанову.

Позовні вимоги ОСОБА_2 до Холмської сільської ради Арцизького району Одеської області, ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини -задовольнити.

Визначити ОСОБА_2 додатковий строк у три місяці для прийняття спадщини за заповітом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена шляхом подання касаційної скарги до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст судового рішення складено 24.04.2019 року.

Головуючий Т.В. Цюра

Судді: Л.А. Гірняк

С.М. Сегеда