_________________________________________________________________________________________________________________
Провадження № 2-зз/520/74/19
УХВАЛА

25.04.2019 року

Суддя Київського районного суду м. Одеси Калініченко Л.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову вжитих ухвалою Київського районного суду міста Одеси від 01.12.2015 року по цивільній справі №520/13168/15-ц за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В:

Заявник - ОСОБА_1 23.04.2019 року звернулась до Київського районного суду міста Одеси з заявою про скасування заходів забезпечення позову вжитих ухвалою Київського районного суду міста Одеси від 01.12.2015 року по цивільній справі №520/13168/15-ц за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди.

Відповідно до автоматизованої системи документообігу справу за вказаною заявою було розподілено судді Калініченко Л.В.

Вивчивши матеріали поданої заяви на предмет дотримання заявником цивільного процесуального законодавства під час звернення з даною заявою до суду, суддя дійшов наступного.

Згідно положень ч. 1, 2 ст. 149 Цивільного процесуального кодексу України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Таким чином, забезпечення позову - це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог.

Як вбачається із змісту поданої заяви, заявник просить суд скасувати заходи забезпечення позову вжиті судом під час розгляду цивільної справи №520/13168/15-ц за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди.

Відповідно до ч. 1, 2 статті 158 Цивільного процесуального кодексу України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Відповідно до абз. 4 п. 9 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03 червня 2016 року № 5 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» заходи забезпечення позову можуть бути скасовані судом, який розглядає цивільну справу (ч. 3 ст. 154 ЦПК України). При цьому із заявою про скасування заходів забезпечення позову (накладення арешту на майно або грошові кошти) може звернутись лише особа, щодо якої такі заходи забезпечення позову вжито, тобто сторона у справі чи третя особа, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору (ч. 4 ст. 154 ЦПК України). Інша особа, яка вважає, що майно, на яке було накладено арешт у порядку забезпечення позову, належить їй, а не стороні у справі, може звернутись до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту (стаття 60 Закону про виконавче провадження).

Суд роз`яснює заявнику, що у відповідності до ч.1 ст. 42 ЦПК України, у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач (ч.1 ст.48 ЦПК України).

Суд звертає увагу, що сторонами в цивільній справі №520/13168/15-ц були: позивачі: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та відповідач - ОСОБА_4 .

Отже, заявник - ОСОБА_1 , не була учасником цивільної справи №520/13168/15-ц, оскільки не приймала участі під час розгляду вказаної справи ні в якості позивача, відповідача та третьої особи, а тому позбавлена права на звернення до суду з заявою про скасування заходів забезпечення позову, вжитих під час розгляду цивільної справи №520/13168/15-ц, в порядку ст. 158 ЦПК України.

Частиною 9 статті 10 ЦПК України передбачено, що якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

У відповідності до ч.4 ст. 185 ЦПК України, заява повертається у випадках, зокрема коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Цивільним процесуальним Законом України не регламентовано повернення такого роду заяв про скасування заходів забезпечення позову, у зв`язку з чим, суд вважає, що з урахуванням ч. 9 ст. 10 ЦПК України положення статті ст.185 ЦПК України підлягають застосуванню.

Таким чином, з огляду на те, що заявник звернувся до суду із заявою про скасування заходів забезпечення позову в порядку ст. 158 ЦПК України в межах цивільної справи, в якій не приймав участі по справі як сторона по справі та третя особа, у зв`язку з чим позбавлений права на звернення до суду з заявою про скасування заходів забезпечення позову, вжитих під час розгляду цивільної справи №520/13168/15-ц, в порядку ст. 158 ЦПК України, а тому, суд вважає, що наявні підстави для застосування наслідків звернення до суду із заявою у виді повернення останньої заявнику відповідно до ч. 4 ст. 185 ЦПК України.

Одночасно суд вважає за необхідне зазначити, що у такому разі ОСОБА_1 не позбавлена права пред`явити відповідний позов про звільнення майна з-під арешту, якщо вважає, що вжитим заходом забезпечення позову порушуються її права.

Керуючись ст. 10, ч. 4 ст. 185 ЦПК України, п.п.15.5 п.5 розділу ХІІІ Перехідні положення ЦПК України, суддя,

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову вжитих ухвалою Київського районного суду міста Одеси від 01.12.2015 року по цивільній справі №520/13168/15-ц за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди- повернути заявникові.

Роз`яснити заявникові, що заявник не позбавлений права пред`явити відповідний позов про звільнення майна з-під арешту, якщо вважає, що вжитим заходом забезпечення позову порушуються його права, у тому числі як власника.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Одеського апеляційного суду шляхом подання її до Київського районного суду м. Одеси протягом п`ятнадцяти днів з дня складення ухвали.

Повний текст ухвали суду складено - 25 квітня 2019 року.

Суддя Калініченко Л. В.