Справа № 755/5959/19
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

"22" квітня 2019 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Катющенко В.П. перевіривши виконання вимог ст.ст. 175, 177 Цивільного процесуального кодексу України за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розподіл спільного майна подружжя та визнання права власності на Ѕ частину спільної квартири,-

В С Т А Н О В И В :

10 ківтня 2019 року до Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розподіл спільного майна подружжя та визнання права власності на Ѕ частину спільної квартири, яка 17 квітня 2019 року була передана в провадження судді Катющенко В.П. у відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

Вивчивши позовну заяву та додані до неї документи, приходжу наступного.

Статтею 4 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Як вбачається із заявлених позовних вимог, позивач просить суд, крім іншого, розподілити спільне майно подружжя в рівних частках, а саме: визнати за позивачем ОСОБА_1,В право власності на Ѕ частину квартири АДРЕСА_1, відповідно визнати за відповідачем ОСОБА_2 право власності на Ѕ частину квартири АДРЕСА_1.

Згідно ч. 4 ст. 177 Цивільного процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до п.п. 1, 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду: позовної заяви майнового характеру, яка подана: фізичною особою або фізичною особою-підприємцем справляється судовий збір у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; позовної заяви немайнового характеру, яка подана: фізичною особою - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 176 Цивільного процесуального кодексу України, ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік», установлено у 2019 році прожитковий мінімум працездатних осіб: з 1 січня 2019 року - 1921 гривні.

Як вбачається з позовної заяви ціна позову визначена позивачем у розмірі 313900 грн.

Як вбачається з копії додаткової угоди № 1 до договору № 50/2/210 від 20 травня 2016 року про пайову участь від 14 вересня 2016 року, сума пайового внеску учасника на дату укладення додаткової угоди становить 627800,00 грн.

До позовної заяви позивачем додано квитанцію № 82587 від 11 лютого 2019 року про оплату позивачем судового збору у розмірі 3139,00 грн.

Як вбачається з позовної заяви ціна позову визначена позивачем станом на 14 вересня 2016 року, в той час, як позовну заяву подано до суду 10 квітня 2019 року. За період з вересня 2016 року по квітень 2019 року вартість спірного майна могла істотно збільшитись або зменшитись.

В той же час до матеріалів позовної заяви не залучені документи, що визначають вартість спірної квартири станом на день звернення до суду, що позбавляє суд можливості визначити дійсну ціну позову.

Відповідно до ч. 2 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

Таким чином, позивачу слід подати докази які б підтверджували дійсну ринкову вартість майна станом на день звернення позивача з позовом до суду та сплатити судовий збір відповідно до даної вартості майна, у розмірі 1%, а у разі не можливості визначити дійсну ринкову вартість майна - сплатити судовий збір в розмірі 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 9605 гривень.

Відповідно до ч.1 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, суддя приходить до висновку, про необхідність залишення позовної заяви без руху та надати строк позивачу для усунення зазначених в ухвалі недоліків, оскільки позовна заява не відповідає вимогам процесуального закону.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 177, 185, 260 ЦПК України, суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розподіл спільного майна подружжя та визнання права власності на Ѕ частину спільної квартири, залишити без руху.

Надати можливість позивачу виправити недоліки в строк не більше ніж десять днів з дня отримання позивачем ухвали, про що у вказаний термін надати суду документальні підтвердження.

Попередити, що у випадку не виконання вимог цієї ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та підлягає поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: