Справа № 309/2618/18
Провадження № 2/309/910/19
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
18 квітня 2019 року м. Хуст
Хустський районний суд Закарпатської області
в складі: головуючого-судді: Орос Я.В.
за участю секретаря : Соймик Н.І.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Хуст цивільну справу за позовом:
ОСОБА_1
до
ОСОБА_2, ОСОБА_3 , третя особа орган опіки і піклування Хустської міської ради
про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням

ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до відповідача ОСОБА_4, ОСОБА_3, третя особа орган опіки та піклування Хустської міської ради про визнання особи такою, що втратили право на користування житлом. Позовні вимоги вмотивовані тим, що позивач має у приватній власності житловий будинок, який розташований за адресою м. Хуст, вул.. Суворова 28, що стверджується свідоцтвом про право на спадщину за законом від 02.12.2009 р. та свідоцтвом про право на спадщину за законом від 16.05.2012 р. В 2018 р. позивач звернувся до Хустської міської ради і дізнався, що в будинку зареєстровані ОСОБА_4 та неповнолітня ОСОБА_3, хоча вже більше року вони там не проживають. Реєстрація відповідача в квартирі заважає позивачу оформити субсидію на житлово-комунальні послуги. Просить суд визнати ОСОБА_4, ОСОБА_3 такими, що втратили право користування житловим будинком в м. Хуст, вул.. Суворова 28.
В судове засідання позивач ОСОБА_1 не зявився. Від представника позивача ОСОБА_5 на адресу суду надійшла заява про розгляд справи у його відсутності , позовні вимоги підтримує просить їх задоволити.
Відповідачі ОСОБА_2, ОСОБА_3 в судове засідання не зявилися повторно, про день, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином шляхом розміщення відповідного оголошення на офіційному сайті Хустського районного суду. У відповідності до ст. 280 ЦПК України, суд ухвалив постановити заочне рішення на підставі наявних в матеріалах справи доказів.
Представник третьої особи в судове засідання не зявилася, надіслала заяву про розгляд справи у її відсутності. Відповідно до висновку органу опіки та піклування виконавчого комітету Хустської міської ради від 17.04.2019 року та відповідно до рішення Комісії з питань захисту прав дитини від 16.04.2019 р. третя особа вважає недоцільним та таким, що суперечить інтересам дитини, щодо визнання неповнолітньої ОСОБА_3 такою, що втратила право користування житловим приміщенням.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, з'ясувавши повно і всебічно обставини, на які сторона посилалася, як на підставу своїх вимог, оцінивши докази на підтвердження цих обставин в їх сукупності, суд вважає, позовні вимоги задовольнити , виходячи з наступного.
За змістом ст. 41 Конституції України, ст.ст. 316-319, 321, 325, 383, 386, 391 ЦК України право власності є непорушним, ніхто не може бути протиправно обмежений у здійсненні цього права, власник житлового будинку здійснює своє право на власний розсуд, незалежно від волі інших осіб, може використовувати будинок для проживання свого і членів сім'ї, може вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону, вимагати захисту права власності, в тому числі - усунення перешкод у здійсненні права.
Житловий будинок в м. Хуст, вул.. Суворова 28, Закарпатської області, належить ОСОБА_1 як власнику, що підтверджується копією свідоцтва про право на спадщину за законом від 02.12.2009 р та копією свідоцтва про право на спадщину за законом від 16.05.2012 (а.с.8-9), копією витягу про реєстрації права власності на нерухоме майно (а.с.10)
Відповідачі ОСОБА_2, ОСОБА_3 у вказаному будинку не проживають більше року, що стверджено актом обстеження матеріально-побутових умов від 05.09.2018 року ( а.с.11)
Згідно з положеннями ст.391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном, зокрема шляхом усунення перешкод у здійсненні користування майном особами, в яких відпали законні підстави для такого користування.
Частиною першою статті 383 ЦК України та статтею 150 ЖК УРСР закріплені положення, відповідно до яких громадяни, які мають у приватній власності будинок (частину будинку), квартиру, користуються ним (нею) для особистого проживання і проживання членів їх сімей та інших осіб.
Частиною першою статті 156 ЖК УРСР передбачено, що члени сім»ї власника жилого будинку, які проживають разом із ним у будинку, що йому належить, користуються жилим приміщенням нарівні з власником будинку, якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням.
Відповідно до частини четвертої статті 156 ЖК УРСР до членів сім»ї власника відносяться особи, зазначені в частині другій статті 64 цього кодексу, а саме подружжя, їх діти і батьки. Членами сім»ї власника може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з ним і ведуть з ним спільне господарство.
За змістом зазначених норм правом користування житлом, який знаходиться у власності особи, мають члени сім»ї власника (подружжя, їх діти, батьки) та інші особи, які постійно проживають разом з власником будинку, ведуть з ним спільне господарство, якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням.
Згідно ст. 71 ЖК України, при відсутності наймача або членів його сім'ї за ними зберігається жиле приміщення протягом шести місяців. Якщо наймач або члени його сім'ї були відсутні з поважних причин понад шість місяців, цей строк за заявою відсутнього може бути продовжено наймодавцем, а в разі спору - судом. Разом з тим, як вказувалось вище, відповідачі ОСОБА_2, ОСОБА_3 не проживають у вказаному будинку більше року, що є підставою для визнання їх такими, що втратили право на користування вказаним жилим приміщенням.
Відповідно до ч. 1 ст. 405 ЦК України члени сім'ї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону. Згідно ч. 2 вказаної норми закону член сім'ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
У відповідності ст.72 ЖК України визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, проводиться в судовому порядку.
Враховуючи наведене суд вважає, що вимога позивача про визнання відповідачів такими, що втратили право на користування житловим приміщенням, є підставною та такою, що підлягає задоволенню.
Відповідно до ст.18 ЦПК України судові рішення, що набрали законної сили, обовязкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягає виконанню на всій території України.
Керуючись ст.ст. 12,13, 81, 259, 263-265, 268, 280-289 ЦПК України, ст.ст. 319, 321, 391, ЦК Кодексу України, Законом України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», суд,
Визнати ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 р.н.о.п.п. НОМЕР_1, ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 такими, що втратили право користування житловим приміщенням а саме будинком №28 по вул.. Суворова в м. Хуст Хустського району Закарпатської області.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Закарпатського апеляційного суду , через Хустський районний суд .
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Повний текст рішення виготовлено 22 квітня 2019 року.
Суддя Хустського
районного суду: ОСОБА_6