Апеляційне провадження № 22-ц/824/6560/2019
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 квітня 2019 року м. Київ

Унікальний номер 761/4564/19

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: судді-доповідача Шахової О.В., суддів: Вербової І.М. та Саліхова В.В.,

сторони справи:

позивач - ОСОБА_2,

відповідачі: ОСОБА_3,

Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Рвач Жанна Василівна,

третя особа - ОСОБА_5,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_2, подану її представником ІщукомЄвгеном Миколайовичем,

на ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва, постановлену 27 лютого 2019 року в приміщенні суду суддею Юзьковою О.Л.,-

В С Т А Н О В И В :

У січні 2019 року ОСОБА_2 через свого представника Іщука Є.М. звернулася з позовом до ОСОБА_7, ПН КМНО Рвач Ж.В., третя особа ОСОБА_5, про визнання заповіту недійсним.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 27 лютого 2019 року позовну заяву ОСОБА_2 - повернуто позивачу внаслідок не усунення недоліків позовної заяви.

Не погодившись з вказаною ухвалою суду, ОСОБА_2 в інтересах якої діє адвокат Іщук Є.М., подала апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просить ухвалу суду скасувати та постановити нову ухвалу, якою направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

На обґрунтування доводів апеляційної скарги, посилається на те, що при подачі позовної заяви на усунення недоліків виконані всі умови, передбачені законодавством України для подання позовної заяви та вимоги ухвали суду.

Вказував, що у позивача в наявності перебуває лише копія свідоцтва про народження. Всі інші докази знаходяться в матеріалах спадкової справи, яка заведена після померлого ОСОБА_8, а оригінал висновку комплексної судово-психіатричної експертизи знаходиться при матеріалах кримінального провадження в СВ ВП № 3 Шевченківського УП ГУНП в м. Києві.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 22 квітня 2019 року справу призначено до розгляду в порядку письмового провадження.

Відповідно до ч. 13 ст. 7 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Справу розглянуто в порядку ст. 369 ЦПК України без повідомлення учасників справи.

Перевіривши законність і обґрунтованість ухваленого у справі судового рішення, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Визнаючи позовну заяву неподаною та повертаючи її позивачу, суд першої інстанції виходив із того, що позивачем не усунуті недоліки зазначені в ухвалі суду від 7 лютого 2018 року, оскільки вимоги ухвали в повному обсязі не виконано, а саме - не додано документів, перелічених у додатках до позову.

Проте, апеляційний суд не погоджується з таким висновком суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Так, відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка є частиною національного законодавства, кожна людина при визначенні її громадянських прав і обов'язків має право на справедливий судовий розгляд.

За правилом ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно положень ЦПК України, суддя, отримавши позовну заяву, перевіряє дотримання позивачем вимог статей 175 і 177 ЦПК України щодо форми та змісту позовної заяви.

Статтею 175 ЦПК України встановлено, що позовна заява подається в письмовій формі. Даною статтею також встановлено ряд вимог, яким повинна відповідати позовна заява.

Відповідно до вимог статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Як убачається з матеріалів справи, 31 січня 2019 року ОСОБА_2, в інтересах якої діє адвокат Іщук Є.М., звернулась до суду з позовом до ОСОБА_3, ОСОБА_5, Третьої КДНК, ПН КМНО Рвач Ж.В., ВРАЦС Шевченківського РУЮ у м. Києві про визнання заповіту недійсним (ас.ас. 5-9).

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 7 лютого 2019 року позовну заяву ОСОБА_2 - залишено без руху, та надано строк для усунення недоліків, оскільки заява не відповідала вимогам ст.177 та ст. 175 ЦПК України, а саме: в позовній заяві відсутнє зазначення процесуального становища учасників справи; не зазначені відомості щодо паспортних даних та реєстраційного номеру облікової картки платника податків позивача та адреси її проживання та реєстрації; перелік документів, які зазначені в додатках, не відповідає його опису; у позовній заяві відсутні відомості щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви та не зазначено, які докази не можуть бути подані разом із зазначеним позовом; відсутній попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат; відсутнє підтвердження про те, що позивачем не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Ухвала отримана представником позивача ОСОБА_9 - 18 лютого 2019 року (ас.14).

26 лютого 2019 року представник позивача Іщук Є.М. на виконання ухвали суду про залишення позовної заяви без руху, подав до суду заяву, з якої вбачається, що у позивача наявна лише копія свідоцтва про народження, а всі інші докази знаходяться в матеріалах спадкової справи, яка заведена після померлого ОСОБА_8 Оригінал висновку комплексної судово-психіатричної експертизи знаходиться в матеріалах кримінального провадження в СВ ВП № 3 Шевченківського УП ГУНП в м. Києві.

Відповідно до наданої нової редакції позовної заяви представник позивача виконав вимоги ухвали суду, як було роз'яснено судом.

Виявлення відсутності в матеріалах справи додатків до позову та вказівка суду про зазначення позивачем знаходження письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви, або зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовом, є не зрозумілим, а тому при отриманні від представника ОСОБА_2 заяви, якою було усунуто недоліки не в повному обсязі, суд мав би продовжити процесуальний строк для усунення недоліків позовної заяви.

За наведених обставин висновок суду першої інстанції про повернення позовної заяви ОСОБА_2 з підстав невиконання вимог закону, визначених в ухвалі про залишення позовної заяви без руху, є передчасним та не ґрунтується на вимогах цивільного процесуального законодавства.

Су зазначає, що відповідно до ст. 197 ЦПК України, зокрема п. 7 ч. 1, у підготовчому засіданні суд з'ясовує, чи надали сторони докази, на які вони посилаються у позові та відзиві, а також докази, витребувані судом чи причини їх неподання; вирішує питання про проведення огляду письмових, речових і електронних доказів у місці їх знаходження; вирішує питання про витребування додаткових доказів та визначає строки їх подання, вирішує питання про забезпечення доказів, якщо ці питання не були вирішені раніше.

Разом з тим, відповідно до ч. 1 ст. 84 ЦПК України, зокрема, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Відповідно до ч.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Європейський суд з прав людини, розглядаючи справи щодо порушення права на справедливий судовий розгляд, тлумачить вказану статтю як таку, що не лише містить детальний опис гарантій, надаваних сторонам у цивільних справах, а й захищає у першу чергу те, що дає можливість практично користуватися такими гарантіями, - доступ до суду.

Так, у справі «Belletv. France», Європейський Суд з прав людини зазначив, що стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданих національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві.

Судові процедури повинні бути справедливими, тому особа безпідставно не може бути позбавлена права на звернення до суду, оскільки це буде порушенням права, передбаченого ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, на справедливий суд.

Отже, право на справедливий судовий розгляд, закріплене в пункті 1 статті 6 Конвенції, необхідно розглядати як право на доступ до правосуддя.

Тобто Україна, як учасниця Конвенції повинна створювати умови щодо забезпечення доступності правосуддя як загальновизнаного міжнародного стандарту справедливого судочинства.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови виконання процесуальних дій, сукупність цивільних процесуальних прав і обов'язків суб'єктів цивільно-процесуальних правовідносин та гарантій їх реалізації.

Відповідно до ч. 2 ст. 127 ЦПК України, встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку чи з ініціативи суду.

Зазначених вимог закону суд не дотримався і, не будучи позбавленим можливості продовжити процесуальний строк для усунення недоліків позовної заяви, таким правом не скористався, чим обмежив сторону позивача у доступі до правосуддя в розумінні практики Європейського суду з прав людини, допустив порушення норм процесуального права та прийшов до передчасного висновку про повернення позовної заяви.

Враховуючи вищенаведене, колегія суддів дійшла висновку, що підстав для повернення позовної заяви позивачу не було, а тому оскаржувана ухвала суду підлягає скасуванню, а справа направленню для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 259, 268, 367, 369, 374, 379, 381-384, 390 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_2, подану її представником Іщуком Євгеном Миколайовичем - задовольнити.

Ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 27 лютого 2019 року скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя-доповідач:

Судді: