УХВАЛА

Іменем України

18 квітня 2019 року

м. Київ

справа № 754/3341/14-ц

провадження № 61-3231ск19

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: КоротунаВ. М. (суддя-доповідач), Курило В. П.,

Червинської М. Є.,

розглянув касаційну скаргу представника ОСОБА_4 - ОСОБА_5, на ухвалу Київського апеляційного суду

від 18 грудня 2018 року в справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_6 про поділ майна подружжя,

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2014 року ОСОБА_4 звернулася до суду з позовом до

ОСОБА_6 про розірвання шлюбу та поділ майна подружжя.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 28 липня 2015 року роз'єднано у самостійні провадження позовні вимоги ОСОБА_4 до

ОСОБА_6 про розірвання шлюбу та вимоги про поділ майна подружжя.

28 липня 2015 року позивач та відповідач подали до суду спільну мирову угоду.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 28 липня 2015 року визнано мирову угоду, укладену між ОСОБА_4, в інтересах якої діяв ОСОБА_7, та ОСОБА_6

Вказаною мировою угодою сторони засвідчили припинення будь-яких конфліктів між собою і свою добру волю на мирне вирішення зазначеної справи, а також відсутність будь-яких претензій одна до одної стосовно предмету цивільної справи та будь-яких претензій, пов'язаних з предметом даної справи.

Провадження у справі закрито.

У жовтні 2018 року до суду подано апеляційну скаргу на ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 28 липня 2015 року підписану представником ОСОБА_4 - ОСОБА_5

Ухвалою Київського апеляційного суду від 02 листопада 2018 року відкрито апеляційне провадження.

04 грудня 2018 року в судове засідання з'явився адвокат ОСОБА_5, однак документи, що підтверджують його повноваження здійснювати представництво ОСОБА_4, суду не надав.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 18 грудня 2018 року апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_5, поданої в інтересах ОСОБА_4, на ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 28 липня 2015 року закрито.

13 лютого 2019 року представник ОСОБА_4 - ОСОБА_5, звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою на ухвалу Київського апеляційного суду від 18 грудня 2018 року, з пропуском строку на касаційне оскарження.

Заявник просив визнати поважними причини пропуску строку та поновити строк на касаційне оскарження, посилаючись на те, що в судовому засіданні присутнім не був, повний текст оскаржуваної ухвали апеляційного суду представником заявником отримано 15 січня 2019 року, що підтверджується копією заяви про видачу повного тексту ухвали.

Згідно з частинами першою, другою статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Київським апеляційним судом прийнято ухвалу 18 грудня 2018 року, отримано представником заявника 15 січня 2019 року, тому останній день строку на касаційне оскарження припадав на 14 лютого 2019 року.

Згідно з частиною першою статті 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Частиною другою статті 390 ЦПК України встановлено, що учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Враховуючи те, що скаргу подано 13 лютого 2019 року тобто протягом тридцяти днів з дня вручення судового рішення, суд дійшов висновку, що строк на касаційне оскарження підлягає поновленню відповідно до частини другої статті 390 ЦПК України, а клопотання заявника про поновлення строку - задоволенню.

У лютому 2019 року представник ОСОБА_4 - ОСОБА_5, звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою, у якій просить скасувати ухвалу Київського апеляційного суду від 18 грудня 2018 року і передати справу на новий розгляд до суду апеляційної інстанції, обґрунтовуючи свої вимоги порушенням судом норм процесуального права.

У відкритті касаційного провадження слід відмовити з таких підстав.

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що відсутні підстави для відкриття касаційного провадження, виходячи з наступного.

Згідно з частиною другою статті 389 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 362 ЦПК України суд апеляційної інстанції закриває апеляційне провадження якщо після відкриття апеляційного провадження виявилося, що апеляційну скаргу не підписано, подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, або підписано особою, яка не має права її підписувати.

Апеляційним судом встановлено, що наявний в матеріалах справи договір б/н про надання правової допомоги не містить підпису ОСОБА_4

Разом з тим досліджено, що матеріали справи не містять довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Апеляційний суд, встановивши, що ОСОБА_5 не надано документи під час апеляційного розгляду, що посвідчують повноваження представляти інтереси ОСОБА_4, врахувавши положенняпункту 2 частини першої статті 362 ЦПК України, дійшов правильного висновку про закриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою підписаною представником ОСОБА_4 - ОСОБА_5, оскільки апеляційне провадження відкрито за апеляційною скаргою, яка підписана та подана особою, що не мала повноважень, на час подання апеляційної скарги, її підписувати від імені ОСОБА_4

За змістом пункту 2 частини четвертої статті 394 ЦПК України у випадку оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосовування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

З огляду на викладене, у відкритті касаційного провадження слід відмовити, оскільки касаційна скарга є необґрунтованою, а правильне застосовування судом апеляційної інстанцій норм права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування чи тлумачення.

Доводи касаційної скарги висновків суду апеляційної інстанції не спростовують, на законність та обґрунтованість судових рішень не впливають.

Керуючись пунктом 5 частини другої, пунктом 2 частини четвертої статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

У Х В А Л И В:

Поновити представнику ОСОБА_4 - ОСОБА_5, строк на касаційне оскарження ухвали Київського апеляційного суду від 18 грудня 2018 року.

У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою представника ОСОБА_4 - ОСОБА_5, на ухвалу Київського апеляційного суду від 18 грудня 2018 року в справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_6 про поділ майна подружжя, відмовити.

Копію ухвали разом з доданими до скарги матеріалами повернути особі, яка подавала касаційну скаргу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: В. М. Коротун

В. П. Курило

М. Є.Червинська