Справа № 645/2245/19
Провадження № 2/645/1299/19
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

23 квітня 2019 року місто Харків

Суддя Фрунзенського районного суду м. Харкова Бабкова Т.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до Фрунзенського районного суду м. Харкова з позовом, в якому просить стягнути з відповідача ОСОБА_2 грошові кошти у розмірі 486 000 грн., з яких: 465 750 грн. в якості відшкодування матеріальної шкоди та 20 250 грн. моральної шкоди.

Крім того, в матеріалах справи міститься клопотання позивача ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору, в якому позивачка посилається на те, що вона отримує пенсію в Індустріальному обєднаному управлінні Пенсійного фонду м. Харкова у розмірі 1491,41 грн., яка є її єдиним джерелом доходу, коштів, які вона отримує, вистачає лише для сплати комунальних платежів та забезпечення мінімального харчування та лікування, необхідного для підтримання життєдіяльності.

З врахуванням наведеного, на стадії відкриття провадження у справі суд зазначає, що позовна заява ОСОБА_1 не відповідає вимогам ч.4 ст. 177 ЦПК України, а саме до позовної заяви не додані документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі , або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону; не додано до позовної заяви попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у звязку із розглядом справи.

Відповідно до п. 9 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у звязку із розглядом справи.

Всупереч вказаним вимогам чинного законодавства, позовна заява не містить попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у звязку із розглядом справи.

Відповідно до ч.3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що у разі, коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до положень ст.4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою становить 1 % ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати, тобто не менше 768,40 грн. та не більше 9605 грн.

Таким чином, позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 4860 грн.

Вирішуючи питання щодо наявності підстав для задоволення клопотання позивача ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору суд зазначає наступне.

В клопотанні позивача ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору, позивач посилається на те, що єдиним джерелом доходу є пенсія у розмірі 1491,41 грн.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, повязаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

У п. 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17.10.2014 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» судам розяснено, що відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК (нині ст. 136 ЦПК України) єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК (нині ст. 12 ЦПК України) повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» № 3674-VI від 08 липня 2011 року зі змінами та доповненнями враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умови, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

За частиною 2 цієї статті суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Не зважаючи на те, що у ст. 136 ЦПК України прямо не вказано про можливість звільнення від сплати судового збору, вказана норма ст. 8 Закону України «Про судовий збір» надає суду право звільнити від сплати судового збору, якщо виконуються умови ч. 1 ст. 8 вказаного Закону: за умови, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Положеннями ст. 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Суд та учасники судового процесу зобовязані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є:

1) верховенство права;

2) повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом;

3) гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами;

4) змагальність сторін;

5) диспозитивність;

6) пропорційність;

7) обовязковість судового рішення;

8) забезпечення права на апеляційний перегляд справи;

9) забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у випадках, встановлених законом;

10) розумність строків розгляду справи судом;

11) неприпустимість зловживання процесуальними правами;

12) відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення.

Вказані норми ст.ст. 2, 177, 185 ЦПК України у поєднанні зі ст. 8 Закону України «Про судовий збір» в контексті наведених норм цивільного процесуального права, які забезпечують виконання завдання цивільного судочинства про справедливий розгляд справи, покладають на суд позитивний обовязок при вирішенні клопотання про звільнення від сплати судового збору зясувати дохід позивача за попередній календарний рік.

З огляду на викладене, суд у передбаченому ст. 185 ЦПК України порядку для вирішення клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору залишає позовну заяву без руху для усунення вказаних недоліків та зобовязує ОСОБА_1 надати належну довідку з Індустріальному обєднаному управлінні Пенсійного фонду м. Харкова про розмір нарахованої їй пенсії за календарний рік перед датою звернення до суду з позовом.

При цьому, оскільки заявлений позов стосується захисту прав лише позивача, то за змістом ст. 8 Закону України «Про судовий збір» суд при вирішенні питання щодо звільнення від сплати судового збору повинний зясовувати дохід позивача, який припадає на нього, з урахуванням наявних у нього утриманців, а тому тому суд зобовязує ОСОБА_1 надати дані на підтвердження даних про наявність в неї утриманців.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 175, 177, 185, 260 ЦПК України, ст. 8 Закону України «Про судовий збір», суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання позивача ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору залишити без задоволення.

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, надавши позивачу строк 10 днів з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків.

Розяснити позивачу, що в разі якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала окремо від рішення суду може бути оскаржена в апеляційному порядку лише щодо розміру судових витрат. В іншій частині заперечення на ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її після її підписання суддею 23.04.2019 року.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана шляхом подачі апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду через Фрунзенський районний суд м. Харкова протягом пятнадцяти днів з дня її складання.

Учасник справи, якому повну ухвалу суду не були вручені у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду, якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Фрунзенський районний суд м. Харкова.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Суддя Т.В. Бабкова