№ 207/4387/18
№ 2/207/560/19
22 квітня 2019 року Баглійський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області в складі:
головуючого судді Подобєд О.К.
при секретарі Онищенко Н.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Камянське цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Третя особа - Відділ реєстрації місця проживання фізичних осіб Адміністрації Південного району Кам'янської міської ради про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -
Позивачка ОСОБА_1 звернулась до суду із позовною заявою до ОСОБА_2, Третя особа - Відділ реєстрації місця проживання фізичних осіб Адміністрації Південного району Кам'янської міської ради про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, посилаючись на те, що на підставі договору дарування від 07.10.2003 року їй на праві особистої власності належить 43/100 частин будинку №47 по провулку 4-му Невському в м. Камянське Дніпропетровської області. Відповідач у вищевказаному будинку не мешкає, комунальні послуги не сплачує. Таким чином, порушує право позивача, як власника житлового приміщення та позбавляє можливості в повній мірі реалізувати своє право власності.
Позивачка в судове засідання не зявилась, надала заяву про розгляд справи без її участі, не заперечувала проти заочного розгляду справи.
Відповідач в судове засідання не з'явився, про час та дату розгляду справи був повідомлений шляхом оголошення на веб сайті суду, про поважні причини неявки суду не повідомив.
Представник третьої особи в судове засідання не зявився, надав заяву про розгляд справи без їх участі, просили вирішити питання на розсуд суду.
Відповідно до положень ч. 1 ст. 280 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Враховуючи наявність у справі достатніх матеріалів про права та обов'язки сторін та те, що позивач проти заочного розгляду справи не заперечує, суд, на підставі ч. 1 ст. 280 та відповідно до ч. 1 ст. 281 ЦПК України, постановив ухвалу про заочний розгляд справи.
Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що пред'явлені позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав:
У судовому засіданні встановлено, що позивачка на підставі договору дарування від 07.10.2003 року є власницею 43/100 частин будинку №47 по провулку 4-му Невському в м. Камянське Дніпропетровської області.
ОСОБА_2 є колишнім чоловіком ОСОБА_1, шлюб з яким розірвано 24.12.2003 року, про що свідчить свідоцтво про розірвання шлюбу серії 1-КИ №259318.
Відповідно до довідки №826/6 від 26.11.2018 року, виданої головою квартального комітету №6 ОСОБА_3 у будинку окрім позивачки, зареєстрований її колишній чоловік ОСОБА_2.
Як вбачається з акту про не проживання №46 від 13.12.2018 року відповідач ОСОБА_2 не проживає у вищевказаному будинку.
Відповідно до ч. 1 ст. 319, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
Відповідно до статті 383 Цивільного кодексу України (далі ЦК) власник житлового будинку має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім'ї, інших осіб.
Згідно зі статтею 391 ЦК власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування і розпорядження цим майном.
У відповідності зі статтею 156 Житлового кодексу України члени сім'ї власника жилого будинку, які проживають разом із ним у будинку, що йому належить, користуються жилим приміщенням нарівні з власником будинку, якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням.
За правилами, встановленими частиною другою статті 405 ЦК, член сімї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі його відсутності без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
Судом встановлено, що відповідач не мешкає у будинку, що належить позивачці на праві власності, не сплачує за комунальні послуги, отже згідно з приведеною нормою втратив право користування житлом за місцем реєстрації. При цьому домовленості між сторонами з приводу строку відсутності відповідача не існує.
Враховуючи вищевикладене, позовна заява підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст. 3-13, 76-89, 141, 223, 235, 258- 259, 263-265, 268, 280-283 Цивільного процесуального кодексу України, ст.ст. 317, 319, 391 Цивільного кодексу України, суд,-
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Третя особа - Відділ реєстрації місця проживання фізичних осіб Адміністрації Південного району Кам'янської міської ради про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням задовольнити повністю.
Визнати ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, таким, що втратив право користування житловим приміщенням а саме 43/100 частинами будинку, що розташований за адресою:Дніпропетровська область, м. Камянське, 4-й Невський провулок, 47,що є підставою для зняття його з реєстрації за адресою.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України. Повторне заочне рішення позивач та відповідач можуть оскаржити в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржено з загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Суддя О.К. Подобєд