Справа № 216/6549/18
провадження №2/216/1361/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 лютого 2019 року року Центрально-Міський районний суд м. Кривого Рогу у складі:

головуючого судді Бутенко М. В.

за участю

секретарь судового засідання ОСОБА_1

без участі сторін та згідно ст. 247 ЦПК України, без застосування технічних засобів розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду, в місті ОСОБА_2 цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до Центрально-Міської районної у місті ОСОБА_2 ради, про визначення додаткового строку, достатнього для подання спадкоємцем заяви про прийняття спадщини, -

СУТЬ СПОРУ:

Позивач ОСОБА_3 звернувся до суду з позовом до Центрально-Міської районної у місті ОСОБА_2 ради, про визначення додаткового строку, достатнього для подання спадкоємцем заяви про прийняття спадщини.

В обґрунтування своєї заяви, позивач вказав, що 14 квітня 2018 року померла його мати ОСОБА_4. Позивач є єдиним спадкоємцем за законом першої черги після смерті ОСОБА_4 До дня смерті матері, позивач мешкав з нею, здійснював за нею догляд, а після смерті матері до нотаріальної контори звертатися не поспішав, оскільки мав з матірю договір довічного утримування, в звязку з чим вважав, що фактично прийняв спадщину, та має змогу у будь який час звернутися до нотаріальної контори для отримання свідоцтва про прийняття спадщини. У жовтні 2018 року знайшов вдома серед документів, документи на спадкове майно депозитний вклад «Стандарт» у ПАТ КБ «Приватбанк» на особовому рахунку № 1833. Одразу після цього, 24.10.2018 року, позивач звернувся до Першої Криворізької державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, але йому було відмовлено в звязку з тим, що він пропустив 6-ти місячний строк подачі заяви про прийняття спадщини. Позивач вважає, що строк ним пропущений з поважних причин та просить суд визначити йому додатковий строк два місяці для подання заяви про прийняття спадщини за законом.

У судове засідання позивач не зявився, надав письмову заяву, якою підтримав позовні вимоги у повному обсязі та просив суд розглядати справу за його відсутності.

Представник відповідача - Виконавчого комітету Центрально - Міської районної у м. Кривому Розі ради - ОСОБА_5 у судове засідання не зявилась, про день, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, надала суду письмову заяву про розгляд справи за її відсутності, проти задоволення позову, за умови доведеності обставин по справі, не заперечує.

Дослідивши матеріали справи у їх сукупності, приймаючи до уваги, що сторони не заперечують проти вирішення спору у судовому засіданні, суд вважає за необхідне задовольнити позов з наступних підстав.

Так, судом встановлено, що 14 квітня 2018 року померла мати позивача - ОСОБА_4, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії І-КИ № 792690, виданим Центрально-Міським районним у місті ОСОБА_2 відділі реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області 16 квітня 2018 року, актовий запис № 434 (а.с.3). Позивач є єдиним спадкоємцем за законом першої черги після смерті ОСОБА_4 (а.с.4, 11-12, 10) До дня смерті матері, позивач мешкав з нею за однією адресою, здійснював за нею догляд (а.с.9), а після смерті матері до нотаріальної контори звертатися не поспішав, оскільки мав з матірю договір довічного утримування (а.с.6,7,8) в звязку з чим вважав, що фактично прийняв спадщину, та має змогу у будь який час звернутися до нотаріальної контори для отримання свідоцтва про прийняття спадщини. У жовтні 2018 року знайшов вдома серед документів, документи на спадкове майно депозитний вклад «Стандарт» у ПАТ КБ «Приватбанк» на особовому рахунку № 1833 (а.с.5). Одразу після цього, 24.10 2018 року, позивач звернувся до Першої Криворізької державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, але йому було відмовлено в звязку з тим, що він пропустив 6-ти місячний строк подачі заяви про прийняття спадщини (а.с.10). Позивач вважає, що строк ним пропущений з поважних причин.

На підставі ст. 3 Цивільного Процесуального кодексу України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звертатися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, тобто, в даному випадку, для вирішення питання про надання додаткового строку для прийняття спадщини.

Згідно ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Оскільки мати позивача заповіту не складала, згідно зі ст.1223 Цивільного кодексу України, вступають в дію норми спадкування за законом.

Відповідно до ч.1 ст.1261 Цивільного кодексу України, позивач являється спадкоємцем першої черги за законом. Інших спадкоємців першої черги у матері позивача немає.

Відповідно до ч.3, 5 ст.1268 Цивільного кодексу України, спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Згідно ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Відповідно дост. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272ЦК України.

Відповідно до абз. 8 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, повязані з обєктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Задовольняючи позов суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними.

Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.258, 259, 263, 264, 265, 268, ст. ст.1220, 1222, 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_3 до Центрально-Міської районної у місті ОСОБА_2 ради, про визначення додаткового строку, достатнього для подання спадкоємцем заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Встановити додатковий двомісячний строк, достатній для подання ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, ІПН НОМЕР_1, зареєстрований за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, заяви про прийняття спадщини за законом, яка відкрилася після смерті його матері ОСОБА_4, яка померла 14 квітня 2018 року.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня його проголошення.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обовязки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано.

Рішення прийнято, складено і підписано в нарадчій кімнаті складом суду, який розглянув справу.

Суддя: М. В. Бутенко