Провадження № 2/185/1510/19
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

09 квітня 2019 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді Шаповалової І.С., за участю секретаря судового засідання Красуцького Б.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні у порядку загального позовного провадження в приміщенні суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Павлоградської міської ради Дніпропетровської області, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В :

У грудні 2018 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовною заявою до Павлоградської міської ради Дніпропетровської області, в якій просить суд визначити позивачу додатковий строк тривалістю в один місяць для подання до Першої Павлоградської державної нотаріальної контори Дніпропетровської області заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті матері ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 року.

Позовна заява мотивована тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 року померла ОСОБА_3, яка є матір'ю позивача. Єдиним спадкоємцем першої черги її майна є - позивач. Інших спадкоємців першої черги немає. Після смерті матері відкрилася спадщина у вигляді квартири АДРЕСА_1 У встановлений законом шестимісячний строк позивач не звернулась з причин того, що у неї були відсутні документи на спадкове майно та її свідоцтво про народження. 08 листопада 2017 року позивач звернулась до Першої Павлоградської державної нотаріальної контори , однак їй було відмовлено у отриманні свідоцтва про прийняття спадщини, оскільки вона пропустила шестимісячний строк для прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 року ОСОБА_3.

Позивач у судове засідання не з'явилась, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, надала заяву, в якій просила розглянути справу за її відсутності, позовні вимоги підтримала, просила задовольнити.

Представник відповідача Павлоградської міської ради Дніпропетровської області у судове засідання не з'явився про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, надав заяву в якій просив слухати справу за відсутності представника, у вирішенні справи покладався на розсуд суду.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлені наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини.

Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1, виданого 10 березня 2016 року Відділом реєстрації актів цивільного стану по місту Павлограду Павлоградського міськрайонного управління юстиції у Дніпропетровській області, ОСОБА_3, померла ІНФОРМАЦІЯ_2 року, про що зроблений відповідний актовий запис № 385 від 10 березня 2016 року.

Згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 від 29 серпня 1964 року, матір'ю ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, є ОСОБА_3, актовий запис про народження № 160 від 06 лютого 1976 року.

14 липня 1984 року ОСОБА_1 одружилась з ОСОБА_4, внаслідок чого змінила прізвище з «ОСОБА_1» на «ОСОБА_1».

Згідно довідки № 1109 від 01 листопада 2018 року, виданої Вербківською сільською радою Павлоградського району Дніпропетровської області, ОСОБА_1 на день смерті ОСОБА_3 - ІНФОРМАЦІЯ_2 року проживала разом з матір'ю. (а.с.13)

Статтею 1218 ЦК України передбачено, що до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно з ч. 1 ст. 1258, ч. 1 ст. 1261 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до ч. 1 ст. 1269 Цивільного кодексу України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Згідно з ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини, встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно частин 1, 2 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець пр отягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно правової позиції, висловленої Верховним Судом України при розгляді справи № 6-1486цс15, відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

ОСОБА_1 в шестимісячний строк з дня відкриття спадщини після смерті матері із заявою про прийняття спадщини або відмову від прийняття спадщини до нотаріальної контори не зверталась, фактично спадщину не прийняла, оскільки не мала правовстановлюючих документів на спадкове майно.

ОСОБА_1 звернулась до Першої Павлоградської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 року ОСОБА_3.

Постановою Першої Павлоградської державної нотаріальної контори від 08 листопада 2017 року, відмовлено ОСОБА_1 у вчиненні нотаріальної дії - видачі на її ім'я свідоцтва про право на спадщину за законом на все спадкове майно, у зв'язку з пропущенням строку для прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 року ОСОБА_3.

Нормами Цивільного кодексу України встановлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини

Відповідно до ч. 5 ст. 1 Закону України "Про нотаріат", у населених пунктах, де немає нотаріусів, нотаріальні дії, передбачені статтею 37 цього Закону, вчиняються уповноваженими на це посадовими особами органів місцевого самоврядування. Статтею 37 вказаного Закону України передбачено, що уповноважені на це посадові особи органів місцевого самоврядування, в тому числі, видають свідоцтва про право на спадщину.

Враховуючи вищевикладені обставини, суд дійшов висновку про наявність у позивача поважних причин пропуску шестимісячного строку встановленого для звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після смерті матері.

Керуючись ст. 5, 12, 13, 81, 89, 258, 259, 263-265, 273 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Павлоградської міської ради Дніпропетровської області, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити у повному обсязі.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк протягом місяця з дня набрання законної сили рішенням суду для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 року.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду через Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області шляхом подачі в 30-денний строк, з дня його проголошення, апеляційної скарги.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження відповідно та в порядку і строки, визначені ст. 354 ЦПК України.

Рішення знаходиться в Єдиному державному реєстрі судових рішень за веб-адресою: http://reyestr.court.gov.ua.

Суддя І.С. Шаповалова