Ухвала

10 квітня 2019 року

м. Київ

справа № 653/457/18

провадження № 61- 1476 ск19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду

Штелик С.П. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Генічеського районного суду Херсонської області від 30 травня 2018 року та постанову Херсонського апеляційного суду від 20 листопада 2018 року в справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про збільшення розміру аліментів,

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2018 року ОСОБА_3 звернулася до суду із позовом до ОСОБА_2 та просила збільшити розмір аліментів на утримання дитини, ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_2, які стягуються з відповідача на утримання дітей у твердій грошовій сумі 600 грн, до розміру

1 200 грн на кожну дитину, щомісячно, але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку до досягнення дітьми повноліття.

Рішенням Генічеського районного суду Херсонської області від 30 травня 2018 року позов ОСОБА_3 задоволено частково.

Збільшено розмір аліментів визначених рішенням Генічеського районного суду Херсонської області від 14 вересня 2012 року з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 на утримання неповнолітніх дітей ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_2 до суми у розмірі 930 грн на кожну дитину щомісячно, починаючи з 30 травня 2018 року, до їх повноліття. Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Постановою Херсонського апеляційного суду від 20 листопада 2018 рокурішення Генічеського районного суду Херсонської області від 14 вересня 2012 року частково змінено. Постановлено, що аліменти у новому розмірі підлягають стягненню з дня набрання рішенням суду законної сили. В іншій частині рішення суду залишено без змін.

До Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_2, в якій заявник просить судові рішення скасувати, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права.

Ухвалою судді Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду

касаційну скаргу ОСОБА_2, було залишено без руху з наданням строку для усунення недоліків. У наданий суддею Касаційного цивільного суду у складі Верховного Судустрок заявник направив матеріали на усунення недоліків.

Вивчивши касаційну скаргу та додані до неї матеріали, Верховний Суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження, оскільки вона подана на судові рішення у малозначній справі, що не підлягають касаційному оскарженню.

Згідно зі статтею 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є забезпечення апеляційного перегляду справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права (стаття 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»), умови прийнятності касаційної скарги, відповідно до норм законодавства, можуть бути суворішими, ніж для звичайної заяви.

Зважаючи на особливий статус суду касаційної інстанції, процесуальні процедури у суді касаційної інстанції можуть бути більш формальними, враховуючи те, що провадження здійснюється судом після розгляду справи судом першої інстанції, а потім судом апеляційної інстанції.

Згідно з пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах, крім випадків, зазначених у цій же нормі ЦПК України.

Для цілей цього Кодексу малозначними справами визнаються справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (пункт 1 частини шостої статті 19 ЦПК України).

Прожитковий мінімум для працездатних осіб вираховується станом

на 01 січня календарного року, в якому подається скарга (частина дев'ята статті 19 ЦПК України).

Відповідно до пункту 6 частини першої статті 176 ЦПК України у позовах про зменшення або збільшення платежів або видач, ціна позову визначається сумою, на яку зменшуються або збільшуються платежі чи видачі, але не більше ніж за один рік.

Ціна позову у цій справі не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1 921, 00 грн * 100 =192 100 грн).

Отже, справа, на судові рішення у якій подана касаційна скарга, є малозначною.

Касаційна скарга не містить посилань на наявність випадків, які передбачені пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України. Обставин, за наявності яких судове рішення у малозначній справі підлягає касаційному оскарженню, Верховним Судом у цій справі не встановлено.

Відповідно до вимог пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

З урахуванням наведеного, оскільки ОСОБА_2 подав касаційну скаргу на судові рішення у малозначній справі, що не підлягають касаційному оскарженню, у відкритті касаційного провадження у справі слід відмовити.

Керуючись статтею 129 Конституції України, частиною шостою, частиною дев'ятою статті 19, пунктом 2 частини третьої статті 389, пунктом 1 частини другої статті 394 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Генічеського районного суду Херсонської області від 30 травня 2018 року та постанову Херсонського апеляційного суду від 20 листопада 2018 року в справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про збільшення розміру аліментів - відмовити.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали надіслати заявнику.

Ухвала суду касаційної інстанції оскарженню не підлягає.

Суддя: С.П. Штелик