Справа №639/7313/16-ц
Провадження №2/639/53/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 квітня 2019 року Жовтневий районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді Баркової Н.В.,

за участю секретаря - Кузнецової А.О.,

представника позивачів - ОСОБА_1,

представників відповідачів - Шевченко В.Я., Карамишевої Н.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові цивільну справу за уточненим позовом ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 до Комунального підприємства «Харківські теплові мережі», Комунального підприємства «Жилкомсервіс» про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири,-

ВСТАНОВИВ:

29.09.2016 року позивачі ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 звернулися до Жовтневого районного суду м. Харкова із позовною заявою до Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» (далі КП «ХТМ»), Комунального підприємства «Жилкомсервіс» (далі КП «Жилкомсервіс») про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, спричиненої залиттям квартири. Після проведення експертизи позивачами подано уточнений позов, в якому позивачі зменшили розмір позовних вимог і просять суд стягнути солідарно з КП «ХТМ», КП «Жилкомсервіс» на користь ОСОБА_4 ОСОБА_5 та ОСОБА_6 матеріальну шкоду, завдану залиттям квартири, в розмірі по 25514, 00 гривень на користь кожного, а також стягнути солідарно з відповідачів на користь позивачів моральну шкоду, а саме: на користь ОСОБА_4, ОСОБА_5 - по 7 000 грн., на користь ОСОБА_6 - 5 000 грн.; покласти на відповідачів судові витрати у вигляді судового збору, який стягнути на користь кожного з позивачів в розмірі по 551,20 грн., а також стягнути на користь ОСОБА_4 витрати на оплату судової будівельно-технічної експертизи в сумі 4455, 00 грн.

В обґрунтування своїх позовних вимог позивачі посилаються на те, що їм на праві спільної сумісної власності належить квартира, що розташована за адресою: АДРЕСА_1.

24.04.2016 року відбулося залиття належної їм на праві власності квартири з причин порушення цілісності з'єднання труб в районі перекриття-підлоги квартири по шву стакану, який з'єднувався зі старою частиною труби зі стояком квартири внаслідок дій співробітників КП «ХТМ». Комісією у складі начальника та майстра дільниці № 43 КП «Жилкомсервіс» складено Акт обстеження квартири від 27.04.2016 року, яким встановлено, що причиною залиття квартири є теча стояка гарячого водопостачання в спірній квартирі. Внаслідок залиття квартири позивачам було спричинено матеріальної шкоди, яка відповідно до висновку судової будівельно-технічної експертизи № 10170 від 30.11.2017 року складає 76 542 грн. Також позивачі посилаються на те, що внаслідок вказаного залиття їм було спричинено значної моральної шкоди, яку вони також просять відшкодувати. Вказані обставини змусили позивачів звернутися до суду з вищезазначеною позовною заявою.

17.01.2017 року від представника КП «Жилкомсервіс» надійшли письмові заперечення проти позову, які доповнені 27.04.2017 року, і відповідно до яких представник відповідача просить суд відмовити в задоволенні позовних вимог до КП «Жилкомсервіс» в повному обсязі.

В обґрунтування заперечень зазначено, що КП «Жилкомсервіс» є неналежним відповідачем у даній справі, а винним у протиправній діяльності, яка спричинила залиття квартири позивачів є КП «ХТМ» та ОСОБА_5, оскільки зазначені особи без дозволу КП «Жилкомсервіс», порушуючи норми і стандарти утримання будинків провели заміну труб. Відповідно до Рішення виконавчого комітету Харківської міської ради від 20.12.2006 року № 1186 зі змінами, КП «ХТМ» є виконавцем житлово-комунальних послуг в житловому фонді комунальної власності територіальної громади м. Харкова з утримання будинків і споруд прибудинкових територій. Враховуючи Рішення Виконавчого комітету ХМР від 20.12.2011 року № 902, яке відповідно до ст.144 Конституції України є обов'язковим для виконання, обов'язок проведення ремонтів на внутрішньо будинкових системах централізованого опалення та централізованого постачання гарячої води покладено на КП «ХТМ» - виконавця послуг з утримання будинків і споруд прибудинкових територій в частині технічного обслуговування внутрішньо будинкових системах централізованого опалення та централізованого постачання гарячої води.

Крім того, на виконання вимог статті 25 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», з метою забезпечення послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, керуючись статтею 29 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», 13.02.2012 р. між КП «Жилкомсервіс» та КП «ХТМ» укладено договір № 15/1, відповідно до пункту 1.1 якого, управитель доручає, а виконавець приймає на себе обов'язок надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій в частині технічного обслуговування внутрішньобудинкових систем централізованого опалення та гарячого водопостачання: мережі, арматура на них, прилади та обладнання, які розміщені в межах будинку (далі по тексту - внутрішньобудинкові системи) та виконання робіт з усунення аварійних ушкоджень на внутрішньобудинкових системах, а управитель зобов'язується прийняти та оплатити виконавцю надані послуги. Отже, представник відповідача вважає, що в межах заявлених позовних вимог КП «Жилкомсервіс» не є належним відповідачем, оскільки з його боку відсутня відповідальність за порушення невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів сторони по цій справі.

27.04.2017 року від представника КП «ХТМ» також надійшли письмові заперечення на позовну заяву, а 30.07.2018 року - відзив на позов, відповідно до яких представник відповідача просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог, посилаючись на наступне.

Так, характер правовідносин між КП «ХТМ» та КП «Жилкомсервіс» аналогічний договору підряду, відповідальність за стан внутрішньобудинкових мереж, в тому числі шляхом забезпечення їх заміни або проведення своєчасних капітальних ремонтів поза рамками послуг з технічного та аварійно-диспетчерського обслуговування лежить на балансоутримувачі будинку, а отже, на думку відповідача, вимоги про відшкодування шкоди внаслідок залиття до КП «ХТМ» заявлені безпідставно. Також представник відповідача вважає, що власник квартири зобов'язаний контролювати технічний стан свого майна і тим самим відповідати за спричинення шкоди внаслідок залиття. Так як відповідно акту обстеження від 27.04.2016 року встановлено, що залиття квартири АДРЕСА_1, відбулося з причини прориву на безрізьбовому обжимному з'єднанні стояка гарячого водопостачання, який проходить через вбиральню квартири №53.

Позивачами 20.08.2018 року подано відповідь на відзив КП «ХТМ», в якій останні просять їх позов задовольнити.

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 09.06. 2017 року призначено судову будівельно-технічну експертизу. На виконання даної ухвали складено висновок № 10170 від 30.11.2017 року.

Крім того, представником КП «ХТМ» та представником позивачів ОСОБА_1 заявлено клопотання про виклик свідка ОСОБА_8, який працює в Новобаварській філії КП «ХТМ», а також представником позивачів заявлено клопотання про допит в якості свідка позивача ОСОБА_5, які задоволені ухвалою суду.

Також судом задоволені багаточисельні клопотання учасників справи про долучення до матеріалів справи доказів та судової практики.

Позивачі та представник позивачів ОСОБА_1 в судовому засіданні підтримали у повному обсязі уточнений позов, просили суд його задовольнити. При цьому кожен з позивачів зазначив в чому конкретно полягала спричинена йому моральна шкода у зв'язку із залиттям, а саме - в тих незручностях та сирості, в яких вимушені проживати позивачі з квітня 2016 року, а також у негативних відчуттях пов'язаних із знищенням і пошкодженням майна позивачів, оскільки був зіпсований ремонт у квартирі, меблі, килими, постіль, особисті речі, не працювала електрика, а також у зв'язку з позбавленням позивачів необхідних умов для проживання у вказаній квартирі онуки позивачів ОСОБА_4 та ОСОБА_5 - ОСОБА_9, що доводиться дочкою позивачу ОСОБА_6, який також вказав, що не мав можливості тривалий час відвідувати квартиру батьків та залишати там онуку.

Представник відповідача КП «ХТМ» - Карамишева Н.В., в судовому засіданні проти задоволення позову заперечувала в повному обсязі, посилаючись на обставини викладені, в письмових запереченнях та відзиві.

Представник відповідача КП «Жилкомсервіс» Шевченко В.Я., в судовому засіданні проти задоволення позову заперечував в повному обсязі, посилаючись на обставини, викладені в письмових запереченнях.

Суд, вислухавши вступне слово та пояснення учасників справи та їх представників, показання свідків, дослідивши письмові докази, встановив наступні обставини та відповідні ним правовідносини.

Судом встановлено, що позивачам ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 на праві спільної сумісної власності належить квартира, що розташована за адресою: АДРЕСА_1, що підтверджується копією свідоцтва про право власності на житло від 03 лютого 1999 року, реєстраційний № 6-99-135709 (т.1 а.с.20).

З довідки КП «Жилкомсервіс» дільниці №43 від 27.09.2016 року вбачається, що за адресою: АДРЕСА_1 зареєстровано ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 та ОСОБА_9 ІНФОРМАЦІЯ_1 (т.1 а.с.64).

24.04.2016 року відбулося залиття вказаної квартири.

Відповідно до акта обстеження від 27.04.2016 року, складеного комісією у складі начальника дільниці № 43 КП «Жилкомсервіс» ОСОБА_7, майстра дільниці № 43 ОСОБА_10, старшого майстра КП «ХТМ» ОСОБА_11, підписаного останніми та жильцем квартири №53 ОСОБА_4, в квартирі АДРЕСА_1 сталося залиття з причини пориву на безрізьбовому з'єднанні стояка гарячого водопостачання, який проходить через вбиральню квартири №53 (т.1 а.с.24).

Згідно з висновком ТОВ «Альянс» від 15.06.2016 року щодо визначення вартості ремонтно-відновлювальних робіт з ліквідації наслідків залиття квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1, ринкова вартість таких робіт складає 114 363 грн. (т.1 а.с.25-38).

Позивачами надані фотознімки ушкоджень ремонту та меблів у вищевказаній квартирі (т.1 а.с.57-63).

11.08.2016 року ОСОБА_4 звернулась до директора КП «ХТМ» із заявою щодо відшкодування завданої шкоди внаслідок залиття квартири, на яку їй 25.08.2016 року відмовлено у зв'язку з відсутністю правових підстав для задоволення вимог. У відповідь на вказане звернення їй було рекомендовано звернутися до суду із позовом про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття (т.1 а.с.40).

19.10.2016 року КП «ХТМ» повідомили, що в період з 24.02.2016 року по 26.02.2016 року в під'їзді АДРЕСА_1 виконані наступні роботи: робітниками Новобаварської філії КП «ХТМ» проведена заміна ділянки стояку гарячого водопостачання від запірної арматури у підвалі квартири № 53, ОСОБА_5 відмовився від заміни ділянки стояку у перекритті на чорну стальну трубу, яку використовують у роботі КП «ХТМ» та власноруч придбав для виконання відповідних робіт ряд матеріалів (пластикову трубу, роз'ємне з'єднання «американка» та гайку безрізьбового обжимного з'єднання для з'єднання пластикової труби з нержавіючою трубою стояку, після виконання робіт по заміні дефектної ділянки була проведена його гідравлічне опресування, протікань при цьому не було і 25.02.2016 року у 15-50 годині стояк підключено, працювала бригада аварійно-диспетчерської служби та бригада Центрального магістрального теплового району Новобаварської філії КП «ХТМ» (т.1 а.с.66).

25.10.2016 року Харківська міська рада надала відповідь представнику позивачів щодо надходження на службу «1562» 23-24.02.2016 року заявки про аварію на стояку гарячої вроди в під'їзді АДРЕСА_1. У базі даних ІДС «1562» від ОСОБА_5 зареєстровано 2 звернення з повідомленням про аварію на комунікаціях гарячого водопостачання за адресою: АДРЕСА_1 від 21.02.2016 року о 23-38 год. та о 23-56 год. Також зареєстровано відповідне звернення від ОСОБА_4 у базі ІДС «1562» від 24.04.2016 року о 23 год.41 хв. (т.1 а.с.65).

Згідно відповіді КП «Жилкомсервіс» від 14.11.2016 року № 25673/2/07-05, заявки від 21.02.2016 року та від 24.04.2016 року щодо аварійної ситуації на стояку гарячого водопостачання від ОСОБА_4, ОСОБА_5, які мешкають за адресою: АДРЕСА_1, зафіксовані в міській інформаційно-аналітичній службі 15-62 та переданні до виконання КП «ХТМ» (т.1 а.с.133).

Згідно висновку судової будівельно-технічної експертизи №10170, складеної 30.11.2017 року вартість ремонтно-відновлювальних робіт по ліквідації наслідків залиття квартири АДРЕСА_1, яке сталося 24.04.2016 року складає 76542 грн. (т.1 а.с.156-171). Вартість вказаної експертизи становить 4455 грн. і сплачена позивачем ОСОБА_4, що підтверджується відповідною квитанцією (т.2, а.с.58).

Допитаний в якості свідка позивач ОСОБА_5 в судовому засіданні пояснив, що 23.02.2016 року в під'їзді, де знаходиться квартира АДРЕСА_1, стався порив стояка гарячого водопостачання. 24.02.2016 року приїхала бригада Новобаварської філії КП «ХТМ» та почала проводити заміну стояка гарячого водопостачання, після виконаних робіт водопостачання було поновлено, однак виявилось, що під напором почалось протікання поди у квартирі 53, після цього співробітники повідомили ОСОБА_5 про те, що треба замінити частину труби в його вбиральні. ОСОБА_5 запропонував встановити трубу з екопластика та придбати необхідні комплектуючі. Працівник КП «ХТМ» ОСОБА_12 надав ОСОБА_5 перелік необхідних матеріалів, прийняв їх від ОСОБА_5, погодив їх придатність для заміни та 25.02.2016 року здійснив роботи по заміні труби. Після цього 24.04.2016 року на місці ремонту стався порив та протікання, що стало причиною залиття, внаслідок якого було пошкоджено майно позивачів.

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_12 пояснив, що він є співробітником КП «ХТМ». З метою ліквідації аварії 24.02.2016 року свідок як працівник КП «ХТМ» проводив ремонтні роботи в приміщенні під квартирою АДРЕСА_1, у зв'язку зі складнощами, що виникли при виконанні робіт, свідок разом з напарником звернулись до мешканця квартири 53 ОСОБА_5 за для доступу до його вбиральні та кращого закріплення труби, яка була замінена. Однак ОСОБА_5 заперечував щодо встановлення чорної стальної труби, бажав встановлення пластикової труби в його вбиральні, у зв'язку з чим ОСОБА_12 надав ОСОБА_5 перелік необхідних матеріалів, прийняв їх від ОСОБА_5, погодив їх придатність для заміни та здійснив роботи по заміні труби. Після аварії 24.04.2016 року ОСОБА_12 знов проведено ремонт стояка шляхом зварювальних робіт.

15.12.2017 року набув чинності ЦПК України в редакції Закону України від 03.10.2017 року.

Виходячи з вимог ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Пунктом 9 ч.1 Розділу ХІІІ Перехідні положення ЦПК України в редакції Закону України від 03.10.2017 року передбачено, що справи у судах першої та апеляційної інстанції, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно з положеннями статті 11 ЦК України, підставами виникнення цивільних прав та обов'язків, серед іншого, є завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі

Відповідно до ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Згідно з ч.2 ст. 16 ЦК України одним із способів захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, зокрема: відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди.

Згідно зі ст. 12 ЦПК України та відповідно до ч. ч. 1, 5 та 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасникам справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Статтею 82 ЦПК України передбачені підстави звільнення від доказування, зокрема, в ч.1 зазначеної статті визначено, що обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників.

Згідно зі ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Як вбачається з положень ч. 1 ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов'язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов'язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити суду, та відмінності, які існують в державах - учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. (Проніна проти України, №63566/00, пр.23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006р.).

Основні засади організаційних, господарських відносин, що виникають у сфері надання та споживання житлово-комунальних послуг між їхніми виробниками, виконавцями і споживачами, а також їхні права та обов'язки регулюються Законом України «Про житлово-комунальні послуги».

Відповідно до статті 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», управителем є особа, яка за договором з власником чи балансоутримувачем здійснює управління будинком, спорудою, житловим комплексом будинків і споруд (далі-управління будинком) і забезпечує його належну експлуатацію відповідно до закону та умов договору. Виконавець - суб'єкт господарювання, предметом діяльності якого є надання житлово-комунальної послуги споживачу відповідно до умов договору.

Рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 20.12.2006 року №1186 «Про визначення виконавців послуг в житловому фонді міста Харкова», з метою приведення функціонального призначення житлово-комунальних послуг у відповідність до закону «Про житлово-комунальні послуги» та наказу державного Комітету України з питань житлово-комунального господарства від 24.04.2005 р.№60 «Про затвердження порядку визначення виконавця житлово-комунальних послуг у житловому фонді», на підставі закону України «Про захист прав споживачів», та керуючись статтею 59 закону України «Про місцеве самоврядування Україні», виконавчим комітетом Харківської міської ради, було прийнято рішення про визначення виконавців житлово-комунальних послуг у житловому фонді комунальної власності територіальної громади міста Харкова: з управління будинком, спорудою або групою будинків - КП «Жилкомсервіс», з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій: КП «Харківблагоустрій», КП «Харківські теплові мережі», ДКП «Харківкомуночиствод», КП «ВТП «Вода», КСП «Харківгорліфт» та інші. (т.1 а.с. 105).

Отже, вказаним рішенням, прийнятим органом місцевого самоврядування в межах своєї компетенції, визначено статус КП «Жилкомсервіс» як управителя будинків, а КП «ХТМ» - як виконавця послуг з їх утримання.

Частиною другою статті 24 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» встановлено, що балансоутримувач зобов'язаний укладати договір з власником (співвласниками) на утримання на балансі відповідного майна; утримувати на балансі майно, визначене договором з власником (співвласниками); вести бухгалтерську, статистичну та іншу, передбачену законодавством, звітність відповідно до законодавства; забезпечувати управління майном власними силами або укладати договір з юридичною особою на управління майном; забезпечити умови для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів відповідно до встановлених стандартів, нормативів, норм та правил; забезпечити належну експлуатацію та утримання майна, що перебуває на його балансі.

Відповідно до пункту 5 частини 2 статті 24 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» балансоутримувач зобов'язаний забезпечити умови для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів відповідно до встановлених стандартів, нормативів, норм та правил, а також забезпечити належну експлуатацію та утримання майна, що передані на його баланс.

Підпунктом 8 пункту 2 статті 25 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» встановлено обов'язок управителя забезпечувати здійснення профілактичних, поточних, капітальних та аварійних ремонтів відповідно до встановлених стандартами, нормативами, нормами і правилами вимог щодо строків та регламентів.

Відповідно до положень статті 25 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», управитель має право, зокрема, укладати договори з виробниками, виконавцями, споживачами в порядку, встановленому законом.

Статтею 29 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» встановлено, що договір про надання житлово-комунальних послуг (в даному випадку на надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій) в багатоповерховому житловому будинку укладається між власником квартири, орендарем чи квартиронаймачем та балансоутримувачем або уповноваженою ним особою (управителем), а у разі якщо балансоутримувач не є виконавцем послуг він укладає договори на надання послуг з іншими виконавцями. При цьому, слід зазначити, що законодавство не містить посилання на те, балансоутримувач залишився відповідальним за своєчасність та якість наданих послуг перед споживачем.

На виконання вимог статті 25 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», з метою забезпечення послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, керуючись статтею 29 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», 13.02.2012р. між Комунальним підприємством «Жилкомсервіс» (надалі - управитель), та Комунальним підприємством «Харківські теплові мережі» (надалі- виконавець) було укладено договір № 15/1 (нова редакція договору №15/1 від 29.12.2006р.) (надалі договір) (т.1 а.с.98-102).

Відповідно до пункту 1.1 договору, управитель доручає, а виконавець приймає на себе обов'язок надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій в частині технічного обслуговування внутрішньобудинкових систем централізованого опалення та гарячого водопостачання: мережі, арматура на них, прилади та обладнання, які розміщені в межах будинку (далі по тексту - внутрішньобудинкові системи) та виконання робіт з усунення аварійних ушкоджень на внутрішньобудинкових системах, а управитель зобов'язується прийняти та оплатити виконавцю надані послуги.

Пунктом 1.2 договору визначено, що обслуговування внутрішньобудинкових систем теплопостачання та гарячого водопостачання, включає в себе комплекс робіт (далі по тексту - роботи), які визначені на підставі Закону України «Про житлово-комунальні послуги», «Правил утримання житлових будинків та прибудинкової території», затверджених Наказом Держжитлокомунгоспу від 17.05.2005 року № 76, «Примірного переліку послуг з утримання будинків, споруд та прибудинкової території та послуг з ремонту приміщень, будинків, споруд», затверджених Наказом Держжитлокомунгоспу від 10.08.2004 року № 150, рішення виконавчого комітету Харківської міської ради від 20.12.2011 р. № 902 «Про впорядкування надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій в м. Харкові» та відображених у додатку № 1 до договору.

Відповідно до пункту 1.3. договору, усунення аварійних ушкоджень включають в себе роботи, пов'язані з негайним усуненням несправностей, та пошкоджень внутрішньобудинкових систем, а також усуненням наслідків аварійних ситуацій, які виникли в результаті аварійної ситуації на внутрішньобудинкових системах житлових будинків комунальної власності територіальної громади м. Харкова, а також включають в себе ліквідацію аварій на внутрішньоквартирних мережах (від зовнішньої стіни квартири до санітарно - технічного обладнання).

Пунктом 2.1 договору визначено обов'язки управителя, зокрема, останній зобов'язаний забезпечувати виконавцю доступ до технічних приміщень (технічних поверхів, підвалів) для усунення аварійних ушкоджень на внутрішньобудинкових системах, проведення технічного обслуговування та профілактичних оглядів (підпункт 2.1.9 договору).

В свою чергу, виконавець, відповідно до пункту 2.3 договору зобов'язаний, зокрема здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень (підпункт 2.3.2); своєчасно та в повному обсязі проводити підготовку внутрішньобудинкових систем до експлуатації в осінньо-зимовий період (підпункт 2.3.3); утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування внутрішньобудинкових систем, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені цим договором (підпункт 2.3.5).

Пунктом 8.1 договору визначено, що відповідно до частини 3 статті 631 ЦК України цей договір набирає чинності з моменту його підписання та діє з 01.01.2012р. до 31.12.2013р.

Якщо жодна із сторін за місяць до закінчення строку дії договору не повідомить іншу сторону про намір розірвати договір, договір вважається пролонгованим на тих же умовах на наступний календарний рік (пункт 8.2 договору).

Даний договір в судовому порядку оскаржений не був, матеріали справи не містять доказів існування намірів сторін розірвати вказаний договір, а отже, строк дії договору був пролонгований до 2019 року, та відповідно є обов'язковим до виконання.

Отже, з аналізу умов укладеного між відповідачами у даній справі договору випливає, що саме на виконавця - КП «ХТМ» покладено обов'язок щодо утримання та технічного обслуговування внутрішньобудинкових систем централізованого опалення та гарячого водопостачання систем в будинках комунальної власності територіальної громади м. Харкова, в тому числі і в спірному будинку по АДРЕСА_1.

Рішенням Виконавчого комітету Харківської міської ради від 20.12.2011р. № 902 «Про впорядкування надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій в м. Харкові» (надалі - Рішення), з метою впорядкування надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій згідно Закону України «Про житлово-комунальні послуги», Порядку формування тарифів на послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 01.06.2011 р. № 869, Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 08.10.1992р. № 572, Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 № 76, Примірного переліку послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій та послуг з ремонту приміщень, будинків, споруд, затвердженого наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 10.08.2004р. № 150, було затверджено Порядок та періодичність надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій (надалі - Порядок).

Додатком до вказаного Рішення визначено, що технічне обслуговування внутрішньобудинкових систем включає в себе наступні види робіт, які повинен виконувати виконавець послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, тобто КП «ХТМ», при наданні послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій:

- огляд санітарно-технічного устаткування внутрішньо будинкових систем теплопостачання (постійно);

- регулювання теплового режиму в житлових будинках (у разі необхідності);

- усунення течі на трубопроводах, приладах та арматурі (у разі необхідності);

- усунення течі в трубопроводах, приладах та арматурі (у разі необхідності);

- регулювання триходових кранів (Один раз на чотири місяці згідно графіку);

- пригарка пробкових кранів (Один раз на чотири місяці згідно графіку);

- ремонт та заміна регулювальних кранів, вентилів, засувок (у разі необхідності);

- поновлення сальникових ущільнень (у разі необхідності);

- укріплення теплової ізоляції трубопроводів (у разі необхідності);

- очищення від накипу запірної арматури (у разі необхідності);

- закріплення приладів що розхиталися в місцях їх приєднання до трубопроводу та встановлення додаткових гачків для труб та приладів (Один раз на рік при підготовці до роботи в ОЗП згідно графіку);

- ліквідація повітряних пробок в радіаторах та стояках (у разі необхідності);

- консервація та розконсервація систем теплопостачання (один раз на рік);

- огляд та усунення нещільності згонів (Один раз на чотири місяці згідно графіку);

- заміна прокладок у фланцевих з'єднаннях (у разі необхідності);

- часткова заміна ділянок трубопроводу і запірної арматури (у разі необхідності);

- заміна несправних контрольно-вимірювальних приладів (у разі необхідності);

- виявлення та усунення перетоків (постійно);

- усунення пошкодження ізоляції на трубах теплопостачання (Один раз на чотири місяці згідно графіку);

- проведення робіт по відновленню конструктивних елементів житлового будинку при порушенні під час виконання робіт (у разі необхідності);

- регулювання та гідравлічне випробування системи теплопостачання (Один раз на рік при підготовці до роботи в ОЗП згідно графіку);

- промивання трубопроводів та приладів теплопостачання (Один раз на рік при підготовці до роботи в ОЗП згідно графіку);

- гідравлічне випробування теплообмінників (Один раз на рік при підготовці до роботи в ОЗП згідно графіку);

- огляд та очищення конденсаційних горщиків, елеваторів, змішувачів, редукційних клапанів, регулювальних кранів та вентелів, засувок, грязьових відстійників, повітрозбірників, компенсаторів, вантузів (Один раз на рік при підготовці до роботи в ОЗП згідно графіку);

- ремонт та фарбування розширювальних баків; спуск води із системи теплопостачання (в період опалювального сезону допускається при аварі, якщо вимикання окремих відгалужень не забезпечує можливості її ліквідації, а також якщо температура води в зворотній магістралі знижується до 5 градусів С при температурі повітря нижче 0 градусів С) проведення аварійно-відновлювальних робіт на внутрішньо будинкових системах теплопостачання (Один раз на рік при підготовці до роботи в ОЗП згідно графіку);

- заміна невеликих ділянок трубопроводу (у випадку аварійних ситуацій).

Крім того, Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005р. №76, затверджено Правила утримання жилих будинків та прибудинкових територій (далі - Правила).

Відповідно до пункту 2 Правил, технічне обслуговування жилих будинків це комплекс робіт, спрямованих на підтримку справності елементів будівель чи заданих параметрів та режимів роботи технічного обладнання, система технічного обслуговування жилих будинків повинна забезпечувати безпечне та безперебійне функціонування будинків, інженерних мереж та обладнання протягом установленого терміну служби будинку.

Технічне обслуговування жилих будинків включає роботи з контролю за його станом, забезпечення справності, працездатності, наладки і регулювання інженерних систем тощо.

Крім того, відповідно пункту 2.1. Державних будівельних норм Інженерне обладнання будинків і споруд. Зовнішні мережі та споруди В.2.5-39:2008 «Теплові мережі», затверджених Наказом Міністерства регіонального розвитку та будівництва України від 09.12.2008 р. №568, контроль за технічним станом здійснюється шляхом впровадження системи технічного огляду житлових будинків проведення планових та позапланових оглядів (пункт 2.1 Правил).

Планові огляди житлових будинків розподіляються на загальні та профілактичні. Загальні огляди передбачають комплексне обстеження комісією елементів приміщень будинку, а також їх зовнішнього благоустрою з метою визначення технічного і санітарного стану, виявлення несправностей і прийняття рішень щодо їх усунення, а також визначення готовності будинків до експлуатації в наступний період. Загальний огляд проводиться з періодичністю два рази на рік - навесні та восени (пункт 2.1.1 Правил).

Загальний огляд здійснюється комісією, до складу якої входять відповідні спеціалісти виконавця послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій та представники громадських організацій, правління ЖБК та ОСББ. У разі необхідності до складу комісій можуть включатися спеціалісти - експерти проектних інститутів та спеціалізованих організацій (пункт 2.1.3 Правил).

Позапланові огляди передбачають огляд окремих елементів будинку або приміщень у разі аварій на зовнішніх комунікаціях. Позапланові огляди проводяться комісією або окремими працівниками виконавця послуг у залежності від обсягу та характеру пошкоджень, що виникли. (пункт 2.2.1 Правил).

Згідно з пунктом 2.4.1 Правил, поточний ремонт виконується виконавцем послуг власними силами або із залученням підрядних організацій.

Пунктом 3.1.1 Правил передбачено, що утримання допоміжних приміщень включає технічне обслуговування (планові, позапланові огляди, підготовку до сезонної експлуатації, поточний ремонт конструктивних елементів та інженерних систем і будинкового обладнання).

З вищезазначених вимог Правил вбачається, що планові та позапланові огляди житлових будинків проводяться працівниками виконавця послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, яким в даному випадку є - Комунальне підприємство «Харківські теплові мережі».

До того ж, підпунктами 2, 5, 7, 10 частини другою статті 21 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» встановлено обов'язки виконавця, до яких зокрема віднесено, здійснення контролю за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень; своєчасне проведення підготовку жилого будинку і його технічного обладнання до експлуатації в осінньо-зимовий період; утримання в належному технічному стані, здійснення технічного обслуговування та ремонту внутрішньобудинкових мереж, вжиття заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені договором та/або законодавством; своєчасне за власний рахунок проведення робіт з усунення виявлених неполадок, пов'язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з його вини.

Зазначені обов'язки виконавця також встановлені пунктом 32 Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21.07.2005р. №630, відповідно до яких, що виконавець зобов'язаний, зокрема:

- проводити двічі на рік перевірку стану внутрішньобудинкових систем багатоквартирного будинку із складенням відповідного акта;

- утримувати внутрішньобудинкові мережі у належному технічному стані, здійснювати їх технічне обслуговування та ремонт.

- усувати аварії та інші порушення порядку надання послуг, а також виконувати заявки споживачів у строк, встановлений законодавством та договором.

Отже, технічне обслуговування внутрішньобудинкових систем централізованого опалення та гарячого водопостачання в спірному будинку, мало здійснювати саме КП «ХТМ». При цьому в судовому засіданні встановлено і визнано учасниками справи, що після першої аварії, яка сталася 23.02.2016 року, працівниками КП «ХТМ» здійснювалась заміна стояка гарячого водопостачання від підвалу до перекриття другого поверху з першим поверхом, однак під напором почалось протікання води у квартирі 53, в місці, де труба з нержавіючої сталі з'єднується з залишком старої труби, тому ОСОБА_5 було запропоновано працівниками КП «ХТМ» замінити трубу в його вбиральні, що і було зроблено працівниками КП «ХТМ». Тобто нове протікання труби, що стало причиною залиття 24.04.2016 року, відбулось саме в місці ремонту, проведеного працівниками КП «ХТМ».

Доводи представника КП «Харківські теплові мережі» на те, що на КП «Харківські теплові мережі» не покладено обов'язку щодо проведення поточного ремонту внутрішньобудинкових мереж системи централізованого теплопостачання є безпідставними та такими, що спростовуються вищевказаним рішенням органу місцевого самоврядування та умовами укладеного з КП «Харківські теплові мережі» договору. При цьому представником КП «ХТМ» в судовому засіданні не доведено, що протікання сталося саме в результаті будь-яких винних дій позивачів.

Відповідно до частини 2 статті 21 Закону України «Про трубопровідний транспорт», шкода заподіяна здоров'ю, а також майну громадян внаслідок аварій на об'єктах трубопровідного транспорту підлягає відшкодуванню за рахунок підприємств, установ, та організацій трубопровідного транспорту, яким у даному випадку є Комунальне підприємство «Харківські теплові мережі».

Згідно з пунктом 3 частини 1 статті 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», споживач має право на відшкодування збитків, завданих його майну та/або приміщенню, шкоди, заподіяної його життю чи здоров'ю внаслідок неналежного надання або ненадання житлово-комунальних послуг.

Відповідно до статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

Частиною 2 статті 22 ЦК України передбачено, що збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Загальне положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди визначено у статті 1166 ЦК України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала; особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини.

Підставою деліктної відповідальності є протиправне шкідливе винне діяння особи, яка завдала шкоду. Для відшкодування завданої шкоди необхідно довести такі факти як неправомірність поведінки особи; вина завдавача шкоди; наявність шкоди; причинний зв'язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою.

Наявність всіх вказаних умов є обов'язковим для прийняття судом рішення про відшкодування шкоди. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.

В деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов'язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв'язок такої поведінки із заподіяною шкодою. У свою чергу відповідач повинен довести, що в його діях (діях його працівників) відсутня вина у заподіянні шкоди.

Важливим елементом доказування наявності шкоди є встановлення причинного зв'язку між протиправною поведінкою заподіювача та шкодою, спричиненою потерпілій стороні. Слід довести, що протиправна дія чи бездіяльність заподіювача є причиною, а шкода, яка завдана особі, - наслідком такої протиправної поведінки.

У зв'язку з тим, що залиття квартири позивачів сталося внаслідок неналежного стану внутрішньо будинкових систем централізованого опалення та гарячого водопостачання в спірному будинку технічне обслуговування якого, як було зазначено вище, покладено на Комунальне підприємство «ХТМ», суд приходить до висновку, що залиття спірних приміщень сталося внаслідок винних дій (протиправної бездіяльності) Комунального підприємства «ХТМ», а тому саме з нього підлягає стягненню на користь позивачів сума завданого матеріального збитку, встановленого експертним висновком у розмірі 76 542 грн., який ніким в судовому засіданні не оспорювався. Оскільки це загальна сума відновлювальних робіт, то суд приходить до висновку, що на користь кожного позивача необхідно стягнути по 25 514 грн.

Щодо вимог позивачів про відшкодування моральної шкоди, суд зазначає наступне.

За правилами передбаченими ст. ст. 16, 23 ЦК України, способами захисту цивільних прав та інтересів може бути, зокрема відшкодування моральної (немайнової) шкоди.

Особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.

Моральна шкода полягає, зокрема, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї, у зв'язку із знищенням чи пошкодженням майна, приниженні честі, гідності та ділової репутації.

Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб.

Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов'язана з розміром цього відшкодування.

Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до роз'яснень, які містяться в п. п. 4, 5 постанови Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», з подальшими змінами та доповненнями, відповідно до ст. 137 ЦПК у позовній заяві про відшкодування моральної (немайнової) шкоди має бути зазначено в чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами це підтверджується.

Суду необхідно в кожній справі з'ясовувати характер правовідносин сторін і встановлювати, якими правовими нормами вони регулюються, чи допускає відповідне законодавство відшкодування моральної шкоди при даному виді правовідносин.

Обов'язковому з'ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з'ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.

В обґрунтування моральної шкоди позивачі посилаються на моральні страждання, які були заподіяні їм внаслідок залиття квартири, а саме на те, що вони не могли вести нормальне життя, був зіпсований ремонт у квартирі, меблі, килими, постіль, особисті речі, не працювала електрика, позивачі не мали нормальних умов для відвідування і проживання у квартирі АДРЕСА_1 їх онуки, яку батько ОСОБА_6 тривалий час не приводив у вказану квартиру через неналежні для дитини умови. Для захисту своїх прав, позивачі вимушені були витрачати час на відвідування комунальних установ - КП «ХТМ», КП «Жилкомсервіс», оціночної фірми, адвоката, суду.

Враховуюче вищевикладене, а також характер моральних страждань, які понесли позивачі, суд приходить до висновку, що розмір моральної шкоди, визначеної ОСОБА_4 та ОСОБА_5 у розмірі по 7 000, 00 грн., а ОСОБА_6, який є співвласником квартири, де сталося залиття, однак фактично у вказаній квартирі не проживає, - у розмірі 5000 грн, є обґрунтованим і підтверджується дослідженими в судовому засіданні доказами, ґрунтується на встановлених судом обставинах, пов'язаних із залиттям, що сталося через протиправні дії (бездіяльність) відповідача КП «ХТМ», тому підлягає стягненню з вказаного відповідача на користь позивачів.

Таким чином позовні вимоги, викладені в уточненому позові підлягають задоволенню частково, а саме в частині стягнення всієї суми матеріальної та моральної шкоди з відповідача КП «ХТМ». В частині стягнення матеріальної та моральної шкоди з відповідача КП «Жилкомсервіс» уточнений позов задоволенню не підлягає через відсутність для цього передбачених законом підстав.

Відповідно до ч.1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи, до яких, зокрема, належать витрати, пов'язані із проведенням експертизи.

З матеріалів справи вбачається що позивачами було сплачено судовий збір при зверненні до суду в розмірі 1 653, 63 грн. Отже, суд приходить до висновку, що відповідно до ст. 141 ЦПК України з КП «Харківські теплові мережі» підлягають стягненню на користь позивачів витрати, пов'язані зі сплатою судового збору по 551, 21 грн. на користь кожного з позивачів. Крім того, позивачем ОСОБА_4 було здійснено оплату експертизи, яка проведена під час розгляду вищезазначеної цивільної справи, вартість якої склала 4455 грн. (т. 2, а.с. 58), тому вказана сума також підлягає стягненню з КП «ХТМ» на користь ОСОБА_4, що відповідає положенням ст..ст. 139, 141 ЦПК України.

На підставі викладеного та керуючись, ст. ст. 4, 5, 12, 13, 76-81, 82, 133, 141, 263-265 ЦПК України, ст. ст. 15, 16, 22, 23, 1166 ЦК України, ст. ст. 1, 20, 21, 24, 25, 29 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», ст. 21 Закону України «Про трубопровідний транспорт», суд, -

ВИРІШИВ:

Уточнений позов ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 до Комунального підприємства «Харківські теплові мережі», Комунального підприємства «Жилкомсервіс» про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири - задовольнити частково.

Стягнути з Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» на користь ОСОБА_4 25514 (двадцять п'ять тисяч п'ятсот чотирнадцять) гривень на відшкодування матеріальної шкоди та 7000 (сім тисяч) гривень на відшкодування моральної шкоди.

Стягнути з Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» на користь ОСОБА_5 25514 (двадцять п'ять тисяч п'ятсот чотирнадцять) гривень на відшкодування матеріальної шкоди та 7000 (сім тисяч) гривень на відшкодування моральної шкоди.

Стягнути з Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» на користь ОСОБА_6 25514 (двадцять п'ять тисяч п'ятсот чотирнадцять) гривень на відшкодування матеріальної шкоди та 5000 (п'ять тисяч) гривень на відшкодування моральної шкоди.

В іншій частині в задоволенні уточненого позову - відмовити.

Стягнути з Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» на користь ОСОБА_4 судовий збір в розмірі 551 (п'ятсот п'ятдесят одна) гривня 21 копійка та витрати на проведення судової будівельно-технічної експертизи №10170 від 30.11.2017 року в розмірі 4455 (чотири тисячі чотириста п'ятдесят п'ять) гривень.

Стягнути з Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» на користь ОСОБА_5 судовий збір в розмірі 551 (п'ятсот п'ятдесят одна) гривня 21 копійка

Стягнути з Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» на користь ОСОБА_6 судовий збір в розмірі 551 (п'ятсот п'ятдесят одна) гривня 21 копійка

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку через Жовтневий районний суд м. Харкова до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не були вручені у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивачі:

-ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_3, паспорт серії НОМЕР_4, виданий Жовтневим РВ ХМУ УМВС України в Харківській області 31.01.2000 року, ІПН:НОМЕР_1, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1;

-ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_4, паспорт серії НОМЕР_5 виданий Жовтневим РВ ХМУ УМВС України в Харківській області 13.12.1996 року, ІПН:НОМЕР_2, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1;

-ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_5, паспорт серії НОМЕР_6, виданий 1 МВМ Жовтневого РВ ХМУ УМВС України в Харківській області 15.12.1999 року, ІПН:НОМЕР_3, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1;

Відповідачі:

- Комунальне підприємство «Харківські теплові мережі», місцезнаходження: 61037, м. Харків, вул. Мефодіївська, буд. 11, ;

-Комунальне підприємство «Жилкомсервіс», місцезнаходження: 61052, м. Харків, вул. Конторська, (Червоножовтнева), буд. 35, .

Повне рішення складено 02.05.2019 року.

Суддя Н.В. Баркова