Справа № 661/970/19
Провадження № 2/661/461/19
Новокаховський міський суд Херсонської області в складі:
головуючого судді-Чирського Г.М.
за участю секретаря судового засідання -Антоненко І.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Нова Каховка Херсонської області в порядку спрощеного позовного провадження, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , діючої в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , треті особі: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщення,
21.02.2019 р. ОСОБА_1 , діючої в інтересах ОСОБА_2 звернулась до суду з відповідною позовною заявою про визнання ОСОБА_3 таким, що втратив право користування житловим приміщенням, а саме: квартирою АДРЕСА_1 . В обґрунтування позовних вимог, позивач зазначила про те, що вона є співвласницею зазначеного житлового приміщення, натомість ОСОБА_3 , який є її сином, з 2004 року не проживає у спірному житловому приміщенні, особистих речей у ньому не має, витрат по утриманню квартири та сплаті комунальних послуг не несе, з реєстраційного обліку не знімається, що призводить до порушення права власника приміщення.
Позивач та представник позивача у судове засідання не з`явились, подали письмові заяви про розгляд справи за своєї відсутності, наполягаючи на задоволенні позовних вимог та не заперечуючи проти заочного розгляду справи.
Третя особа ОСОБА_4 у судове засідання не з`явився подав письмову заяву про розгляд справи за своєї відсутності, підтримавши позовні вимоги.
Відповідач ОСОБА_3 та третя особа ОСОБА_5 у судове засідання не з`явились з не відомих суду причин, хоча про день, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, про причини неявки суд не повідомляли, заяв про розгляду справи за своєї відсутності не подавали.
Згідно ч. 8 ст. 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Суд, за згодою представника позивача, вважає можливим постановити заочне рішення на підставі наявних у матеріалах справи доказів в порядку ст. 280 ЦПК України, оскільки відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 280 ЦПК України відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, не з`явився, не подав відзив.
Крім того, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з розглядом справи за відсутності учасників справи в спрощеному позовному провадженні, судове засідання проводити без фіксування за допомогою звукозаписувального технічного засобу.
Дослідивши матеріали справи та письмові докази, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог з наступних підстав.
Відповідно до ч. 1 ст. 16 ЦК України, особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Судом встановлено, що ОСОБА_4 , ОСОБА_2 та ОСОБА_5 , на праві приватної спільної власності, на підставі свідоцтва про право власності на житло від 10.02.1994 р. Бюро «По приватизації державного жилого фонду заводу «Сокіл», належить квартира АДРЕСА_1.
Відповідно до частини 1 статті 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
З довідки про склад сім`ї від 07.02.2019 р., виданої відділом реєстрації Новокаховської міської ради, за адресою: АДРЕСА_1 зареєстровані: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4
Відповідно до акту від 08.02.2019 р., посвідченого депутатом Новокаховської міської ради Ісаковим І . Л. , ОСОБА_3 , з 2004 р. за адресою: АДРЕСА_1 не проживає.
Згідно із частиною 1 статті 321 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. При цьому відповідно до статті 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкоду здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.
Так, частиною 1 ст.383ЦК України визначено, що власник житлового будинку, квартири має право використовувати приміщення для власного проживання, проживання членів його сімї, інших осіб.
Відповідно до ст. 9, 156 ЖК України, ніхто не може бути виселений із займаного жилого приміщення або обмежений у праві користування жилим приміщенням інакше як з підстав і в порядку, передбачених законом. Житлові права охороняються законом, за винятком випадків, коли вони здійснюються в суперечності з призначенням цих прав чи з порушенням прав інших громадян або прав державних і громадських організацій. Члени сім`ї власника жилого будинку (квартири), які проживають разом з ним у будинку (квартирі), що йому належить, користуються жилим приміщенням нарівні з власником будинку (квартири), якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням. До членів сімї власника будинку (квартири) належать особи, зазначені в частині другій статті 64 цього Кодексу. Припинення сімейних відносин з власником будинку (квартири) не позбавляє їх права користування займаним приміщенням. У разі відсутності угоди між власником будинку (квартири) і колишнім членом його сімї про безоплатне користування жилим приміщенням до цих відносин застосовуються правила, встановлені статтею 162 цього Кодексу.
Верховний Суд України в Постанові від 16 листопада 2016 року у справі № 6-709 цс 16 зазначив, що положення статей 383, 391ЦК України передбачають право вимоги власника про захист порушеного права власності на жиле приміщення, будинку, квартиру тощо, від будь яких осіб, у тому числі осіб, які не є і не були членами його сім`ї, а положення статті 405 ЦК України, статей 150, 156ЖК України регулюють взаємовідносини власника жилого приміщення та членів його сім`ї, у тому числі у випадку втрати права власності власником, припинення з ним сімейних відносин або відсутності члена сім`ї власника без поважних причин понад один рік.
Частиною 1статті 405 ЦК України встановлено, що члени сімї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону. Житлове приміщення, яке вони мають право займати, визначається його власником.
Згідно ч. 2 ст. 405 Цивільного кодексу України, член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
Під час судового розгляду встановлено та підтверджено письмові доказами, що ОСОБА_2 є співвласницею спірного житлового приміщення, натомість відповідач по справі ОСОБА_3 є її сином та зареєстрований в ній як член сім`ї власника, у квартирі не проживає, особистих речей в ній не має.
Враховуючи вищезазначене та оскільки між сторонами по справі відсутній будь-які договірні відносини з приводу користування житловим приміщенням, що під час судового розгляду відповідачами не спростовано, суд вважає що ОСОБА_3 має бути визнаний таким, що втратив право користування житловим приміщенням, а право ОСОБА_2 як власника майна, підлягає захисту у судовому порядку.
Керуючись ст. ст. 16, 319, 391, 321, 405 ЦК України, ст.ст.4, 5, 13, 43, 76-81, 128, 141, 223, 263, 265, 268, 279, 280-282 ЦПК України, суд
Позовні вимоги задовольнити.
Визнати ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 таким, що втратив право користування житловим приміщенням, а саме: квартирою АДРЕСА_1 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку до Херсонського апеляційного суду через Новокаховський міський суд Херсонської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення набирає законної, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя Г. М. Чирський