Ухвала

22 квітня 2019 року

місто Київ

справа № 214/405/16-ц

провадження № 61-2044ск19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Погрібного С. О. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 30 червня 2016 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 12 грудня 2018 року у цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційного банку «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

ВСТАНОВИВ:

І. ОСОБА_1 16 січня 2019 року із застосуванням засобів поштового зв'язку звернулася з касаційною скаргою на зазначені судові рішення.

ІІ. Ухвалою Верховного Суду від 04 лютого 2019 року касаційну скаргу залишено без руху та надано заявнику строк для її виконання. Ухвалою Верховного Суду від 14 березня 2019 року ОСОБА_1 продовжено строк для усунення недоліків касаційної скарги.

У квітні 2019 року від заявника надійшли матеріали на усунення недоліків, зокрема відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утримання податків за 2018 рік. Заявник просив відстрочити їй сплату судового збору до винесення судового рішення у справі, зазначає, що єдиним джерелом її доходу є державна пенсія матері, яка потребує постійного стороннього догляду та через що вона не має змоги працевлаштуватись.

З аналізу матеріалів касаційної скарги та доданого клопотання Верховний Суд зробив висновок про наявність підстав для задоволення клопотання.

При вирішенні питання про відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судового збору майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов'язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору.

Враховуючи, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом, і приймаючи до уваги те, що сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, суд касаційної інстанції вважає за справедливе відстрочити заявнику сплату судового збору за подання касаційної скарги.

ІІІ. Касаційна скарга подана з дотриманням вимог статті 392 ЦПК України. Наведені у касаційній скарзі доводи містять підстави, передбачені частиною другою статті 389 ЦПК України, для відкриття касаційного провадження.

Судом не встановлено наявності достатніх й обґрунтованих підстав для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги, а так само відмови у відкритті касаційного провадження.

Керуючись статтями 394, 395 ЦПК України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Відстрочити ОСОБА_1 сплату судового збору за подання касаційної скарги на рішення Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 30 червня 2016 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 12 грудня 2018 року до ухвалення судового рішення у справі.

Відкрити касаційне провадження у справі.

Витребувати із Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області цивільну справу № 214/405/16-ц за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційного банку «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Надіслати учасникам справи копії касаційної скарги та доданих до неї документів, роз'яснити їм право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, у строк до 22 травня 2019 року.

Провести попередній розгляд справи колегією у складі трьох суддів.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С. О. Погрібний