Справа № 525/391/19
Провадження № 2/525/169/2019

У Х В А Л А

про відкриття провадження у справі

24.04.2019 року сел. ОСОБА_1

Суддя Великобагачанського районного суду Полтавської області Хоролець В.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_2 громади Михайлівського молитовного будинку Української православної церкви (адреса: с. Устивиця Великобагачанського району Полтавської області), представником позивача вказаний ОСОБА_3 (адреса: Мгарський Спасо-Преображенський монастир, с. Мгар Лубенського району Полтавської області) до ОСОБА_4 (адреса: с. Устивиця, вул. Гагаріна, 31 Великобагачанського району Полтавської області) та ОСОБА_5 (адреса: с. Устивиця, вул. Сінна, 31 Великобагачанського району Полтавської області) про визнання незаконними та скасування рішень загальних зборів, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_2 громада Михайлівського молитовного будинку Української православної церкви в особі представника ОСОБА_3 звернулась до суду з позовною заявою до фізичних осіб - ОСОБА_4 та ОСОБА_5 про визнання незаконними та скасування рішень загальних зборів. Предметом спірних правовідносин між сторонами є визнання незаконними та скасування рішень загальних зборів.

В порядку ст.33 ЦПК України дана позовна заява передана на розгляд судді Хоролець В.В., оскільки інших суддів, які б мали право здійснювати судочинство у Великобагачанському районному суді Полтавської області не має, з 01.09.2018 року авторозподіл справ здійснюється виключно одному судді Хоролець В.В. (хоча штат суддів даного суду складає 3 одиниці).

Після надходження позовної заяви, судом виконано імперативні положення ч.6 ст.187 ЦПК України і Устивицькій сільській раді Великобагачанського району засобами поштового звязку направлено запити про встановлення зареєстрованого місця проживання відповідачів у справі-фізичних осіб.

В період часу з 12.04.2019 року по 19.04.2019 року суддя перебував на лікарняному.

Згідно листів Устивицької сільської ради Великобагачанського району Полтавської області, які надійшли до суду засобами поштового звязку 23.04.2019 року вбачається, що відповідач ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, зареєстрований за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, а відповідач ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3, зареєстрована за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_4.

Зазначена позовна заява подана з додержанням вимог статей 175-177 ЦПК України. Відсутні підстави, визначені статтями 185-186 ЦПК України, для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження у справі.

Згідно правил ч. 6 ст.19 ЦПК України зазначений спір є малозначним, а тому відповідно до вимог ст. 274 ЦПК України справа підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.

Поряд з позовними вимогами, позивач ОСОБА_2 громада Михайлівського молитовного будинку Української православної церкви вказує, що нею не сплачений судовий збір, за який повинно бути сплачено 1921 грн. і позивач подав клопотання про відстрочення сплати судового збору, враховуючи майновий стан сторони.

Розглянувши клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору, суд вважає, що дана заява підлягає задоволенню, виходячи з таких підстав.

Відповідно до ч.1 ст.136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. Частиною третьої цієї статті визначається про те, що з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, повязаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати. Тобто, юридична конструкція та зміст даної процесуальної норми визначає майновий стан сторони як основу для вирішення питання про відстрочення чи розстрочення судового збору.

При цьому, у ч.1 ст.8 Закону України «Про судовий збір» перераховано вичерпний перелік осіб та умов, за яких суд може відстрочити сплату судового збору.

Відповідно до п.1 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» (із змінами), судові витрати це передбачені законом витрати (грошові кошти) сторін, інших осіб, які беруть участь у справі, понесені ними у звязку з її розглядом та вирішенням, а у випадках їх звільнення від сплати це витрати держави, які вона несе у звязку з вирішенням конкретної справи. При цьому, при здійсненні правосуддя у цивільних справах суди повинні вирішувати питання, повязані з судовими витратами (зокрема, щодо відстрочення та розстрочення судових витрат) у чіткій відповідності до ЦПК України, Закону України «Про судовий збір», а також інших нормативно-правових актів України, забезпечуючи при цьому належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справ, з одного боку, та інтересами позивача (заявника) щодо можливості звернення до суду, з другого боку.

Як розяснено в п.29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» (із змінами), відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» та статті 82 ЦПК (в даний час діє стаття 136 ЦПК України в редакції 2017 року), єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК (в даний час це норма ч.3 ст.12 ЦПК України в редакції 2017 року) повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Доводи позивача, якими він обґрунтовує неможливість сплати судового збору на даний час заслуговують на увагу в контексті розгляду питання саме про відстрочення сплати судового збору (а не звільнення від нього взагалі) та підтверджені належними доказами, оскільки з доданих матеріалів вбачається, що позивач має організаційно-правову форму релігійна організація, тобто не є прибутковою організацією, отже, з урахуванням вищевикладеного, положень ч.ч.1,3 ст.136 ЦПК України та суми судового збору, який підлягає сплаті за заявленими позовними вимогами, вбачаються підстави для відстрочення позивачу сплати судового збору, що сприятиме доступу особи до правосуддя, який повинен застосовуватися на практиці з певною гнучкістю без занадто формального ставлення(з огляду на Рішення Європейського суду з прав людини у справі «Жоффр де ля Прадель проти Франції» від 16.12.1992 року; у справі «Осман проти Сполученого Королівства» від 28.10.1998 року та у справі «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001 року).

На підставі наведеного та керуючись ст.ст.19,136,175,177,187,274,277 ЦПК України, -

у х в а л и в:

Прийняти до розгляду та відкрити провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_2 громади Михайлівського молитовного будинку Української православної церкви до ОСОБА_4 та ОСОБА_5 про визнання незаконними та скасування рішень загальних зборів.

Розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження.

Визначити відповідачам п'ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст.178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Відповідно до вимог ч. 4 ст.178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов'язаний надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України). Встановити позивачу п'ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частини третьої - п'ятої ст.178 ЦПК України, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити відповідачу п'ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам частини третьої - п'ятої ст.178 ЦПК України, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Роз'яснити сторонам, що відповідно до ч.5 ст.279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п'яти днів з дня отримання відзиву (ч.7 ст.279 ЦПК України).

Сторони справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України - http://court.gov.ua/fair/sud1602/.

Відповідачам у справі надати суду завірену належним чином копію протоколу №1 від 08.02.2019 року загальних зборів віруючих релігійної громади Михайлівського молитовного будинку (Михайлівської церкви) УПЦ с. Устивиця Великобагачанського району Полтавської області (оскільки в матеріалах справи наявна не якісна та не завірена копія даного протоколу).

В порядку ч.5 ст.279 ЦПК України судове засідання проводити об 11 год. 07 червня 2019 року, про що повідомити сторони у справі в порядку, передбаченому ЦПК України.

З метою забезпечення доступу конкретної особи до правосуддя, клопотання позивача ОСОБА_2 громади Михайлівського молитовного будинку Української православної церкви задовольнити та відстрочити до винесення судом рішення у справі сплату позивачем судового збору в розмірі 1921 грн.

Копію ухвали про відкриття провадження у справі разом з копією позовної заяви та копіями доданих до неї матеріалів надіслати сторонам.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена лише щодо мотивів порушення правил підсудності (п. 8 ч.1 ст.353 ЦПК України) в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом п'ятнадцяти днів з дня її складення. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.В. Хоролець