Справа № 589/4310/18
Провадження № 2/589/596/19
12 квітня 2019 року
Шосткинський міськрайонний суд Сумської області у складі:
головуючого судді Курбанової А.Р.
за участю секретаря судового засідання Нагорної Н.І.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Шостка цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням,-
08 жовтня 2018 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання відповідачів такими, що втратили право користування квартирою АДРЕСА_1 В обґрунтування позову посилається на те, що відповідачі з 2010р. в спірному будинку не проживають, реєстрація відповідачів створює перешкоди позивачу у реалізації права власності житлом, вона змушена сплачувати щомісячні поточні комунальні рахунки з урахуванням непроживаючих зареєстрованих осіб, не може отримати державну житлову субсидію.
В судове засідання позивач не з`явилась, надала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, не заперечувала проти розгляду справи в заочному порядку.
Відповідачі, належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи, у судове засідання повторно не з`явились, причини неявки суду не повідомили, із заявами про розгляд справи у їх відсутність до суду не звертались, відзиву не надали.
З урахуванням викладеного, в судовому засіданні 12 квітня 2019 року ухвалою Шосткинського міськрайонного суду Сумської області у відповідності із ч. 4 ст. 223, 280, 281 ЦПК України постановлено провести заочний розгляд справи.
Суд, вивчивши матеріали справи, дослідивши обставини та факти, якими обґрунтовуються вимоги, перевіривши їх доказами, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.
Позивач є власником квартири АДРЕСА_1 , що підтверджується даними погосподарської книги Ображіївської сільської ради за № 10 /а.с. 7/.
Разом з позивачем у квартирі АДРЕСА_1 зареєстровані також син ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , невістка ОСОБА_2 , однак фактично за даною адресою не проживають протягом 10 років /а.с. 8/. Вказані обставини підтверджуються також наявними в матеріалах справи актами про відсутність (не проживання) особи за місцем реєстрації від 24.09.2018р. /а.с.5, 6/.
Статтею 41 Конституції України та статтею 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном, на власний розсуд вчиняти щодо свого майна будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.
У пункті 33 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 07.02.2014 № 5 «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» зазначено, що відповідно до положень статей 391, 396 ЦК позов про усунення порушень права, не пов`язаних із позбавленням володіння, підлягає задоволенню у разі, якщо позивач доведе, що він є власником або особою, яка володіє майном з підстави, передбаченої законом або договором, і що діями відповідача, не пов`язаними з позбавленням володіння, порушується його право власності (законного володіння).
Гарантуючи захист права власності, закон надає власнику право вимагати усунення будь-яких порушень його права, хоч би ці порушення і не були поєднані з позбавленням володіння. Способи захисту права власності передбачені нормами ст.ст. 16, 386, 391 ЦК України. Обєктом власності особи може бути, зокрема, житло - житловий будинок, садиба, квартира (ст.ст. 379, 382 ЦК України).
Відповідно до ст. 150 ЖК України громадяни, які мають в приватній власності будинок (квартиру), користуються ним для особистого проживання і проживання членів їх сімей і мають право розпоряджатися цією власністю на свій розсуд.
Аналогічну норму містять також ст.ст. 383, 405 ЦК України.
З встановлених фактів вбачається, що спірні правовідносини між сторонами врегульовані наведеними вимогами Закону та частиною 2 статті 405 ЦК України, відповідно до положень якої, член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
З огляду на те, що судом встановлено, що відповідачі не проживають за місцем реєстрації у квартирі АДРЕСА_1 , понад рік, при цьому перешкод у їх проживанні за місцем реєстрації, а також поважних причин невикористання відповідачами свого права користування спірним житловим приміщенням не встановлено, суд дійшов висновку, що відповідачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 втратили право користування жилим приміщенням. З огляду на наведене, позов підлягає задоволенню.
Враховуючи, що позивачем заявлено клопотання залишити судові витрати по справі за позивачем, суд залишає судові витрати за фактично понесеними.
Керуючись вимогами ч. 2 ст. 405 ЦК України, ст.ст. 4, 5, 12, 76-81,83, 141, 223, 258, 259, 263-268, 280-282 ЦПК України, суд, -
Визнати ОСОБА_1 / ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , таким, що втратив право користування квартирою АДРЕСА_1 .
Визнати ОСОБА_2 / ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП не відомий, зареєстровану за адресою: АДРЕСА_2 , такою, що втратила право користування квартирою АДРЕСА_1 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Заочне рішення може бути оскаржене іншими особами до Сумського апеляційного суду через Шосткинський міськрайонний суду Сумської області шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржено відповідачем в апеляційному порядку.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом вказаних строків не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя Шосткинського міськрайонного суду
Сумської області А.Р.Курбанова