Справа № 405/6569/18
Провадження №2/405/1186/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 березня 2019 року Ленінський районний суд м. Кіровограда в складі:

головуючого судді - Іванової Л.А.

при секретарі - Тюпі Ю.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кропивницькому цивільну справу №405/6569/18 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, зазначивши на обґрунтування позовних вимог, що 03 лютого 2017 року померла його (позивача) мати ОСОБА_4, яка 14.03.2007 року склала заповіт, в якому заповіла йому (позивачу) 1/3 частку квартири за номером 33 по вул. Генерала Родимцева, 72 Б в м. Кропивницькому, яка належала їй на підставі свідоцтва про право власності на житло від 12.08.2005 року. Також позивач зазначив, що на час смерті матері він не був зареєстрований за місцем реєстрації матері у вказаній квартирі та не подавав заяви про прийняття спадщини у встановлений законом строк з поважної причини у звязку з хворобою та перебуванням на лікуванні і КЗ «ЦПМСД №1 м.Кіровограда» з приводу гіпертонічного кризу.

З огляду на викладене вище та з посиланням на ст. ст. 1223, 1233, 1272 ЦК України позивач просив визначити йому (ОСОБА_1В.) додатковий строк в два місяці, після набрання законної сили рішенням суду, для прийняття спадщини за заповітом після смерті 03 лютого 2017 року ОСОБА_4.

Ухвалою суду від 05 жовтня 2018 року відкрито загальне позовне провадження у даній цивільній справі та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою суду від 20 грудня 2018 року закрито підготовче провадження у даній справі та призначено справу до судового розгляду по суті.

Позивач ОСОБА_1 та в його інтересах адвокат ОСОБА_5 (діє на підставі ордеру серія КР № 52915) в судове засідання не зявилися, про дату, час та місце судового розгляду справи повідомлялися належним чином, від представника позивача ОСОБА_1 - адвоката ОСОБА_5 надійшла заява, яка зареєстрована судом за вх. № 7029 від 21 березня 2019 року про підтримання позовних вимог та про розгляд справи без участі позивача та представника.

Відповідачі ОСОБА_3, ОСОБА_2 в судове засідання не зявилися, повідомлені належним чином про дату, час та місце судового розгляду справи, крім того, на стадії підготовчого провадження по справі, надали заяви за вх. № 28415, № 28416 від 12.11.2018 року про розгляд справи за їх відсутності, в яких також зазначили, що позовні вимоги ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини визнають в повному обсязі, проти їх задоволення не заперечують.

Враховуючи подані сторонами заяви, дослідивши матеріали справи, зясувавши підстави та предмет позову, характер спірних правовідносин, прав та інтересів, за захистом яких звернувся позивач, виходячи з положень ст. 12 та ст. 13 ЦПК України, за якими цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, які мають рівні права щодо подання доказів та доведення перед судом їх переконливості, при цьому суд розглядає цивільні справи в межах заявлених позовних вимог та на підставі доказів сторін, суд вважає, що вимоги позивача обґрунтовані, ґрунтуються на вимогах закону, що регулює спірні правовідносини, та є такими, що підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. У випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах.

Стаття 15 ЦК України закріплює право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, в той час як стаття 16 ЦК України визначає, що способами захисту цивільних прав та інтересів, серед інших, є визнання права.

Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що відповідно до свідоцтва про право власності на житло, виданого 12.08.2005 року Кіровоградською міською радою згідно з розпорядженням від 12.08.2005 року № 39971, квартира за адресою: АДРЕСА_1 належить на праві спільної сумісної власності ОСОБА_6, ОСОБА_4, ОСОБА_3 в рівних частках.

Крім того, відповідно до витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно ОКП «Кіровоградське ООБТІ» № 8107178 від 19.08.2005 року, право приватної спільної часткової власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_2 на підставі свідоцтва про право власності від 12.08.2005 року № 39971, виданого Кіровоградською міською радою, зареєстровано за ОСОБА_3 (1/3 частки), ОСОБА_4 (1/3 частки), та ОСОБА_6 (1/3 частки), номер запису: 52324, в книзі: 152.

Судом також встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в порядку спадкування після смерті ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1, який помер 02 липня 2015 року, належить по 1/6 частці вказаної квартири №33 в будинку №72 б по вул..Родимцева Генерала в м.Кропивницький, на підставі свідоцтва про право на спадщину, серія та номер 1-167, 1-168 відповідно, виданих 01.04.2016 року Кіровоградською міською державною нотаріальною конторою №1.

14 березня 2007 року ОСОБА_4 склала заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Кіровоградського міського нотаріального округу ОСОБА_7, зареєстрований в реєстрі за № 657, за яким належну їй частку квартири за номером 33, що знаходиться в місті Кіровограді, на вулиці ОСОБА_8, в будинку під номером 72 «Б» заповіла ОСОБА_1.

Відповідно до Витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 8864619 від 14.03.2007 року, виданого приватним нотаріусом Кіровоградського міського нотаріального округу ОСОБА_7, у Спадковому реєстрі здійснено реєстрацію заповіту (номер у Спадковому реєстрі 41983246, серія та номер бланка: ВЕЕ 111537, номер в реєстрі нотаріальних дій: 657) заповідач: ОСОБА_4.

За інформацією Кропивницької міської державної нотаріальної контори №1 від 07 березня 2019 року за вх. № 5918 ОСОБА_4, 03.02.2017 року померла, при цьому, до нотаріальної контори спадкоємці не зверталися, свідоцтва про право на спадщину не видавалися, та в Спадковому реєстрі є чинним заповіт від 14.03.2007 року, посвідчений приватним нотаріусом ОСОБА_7, зареєстровано за №657 (номер у спадковому реєстрі №41983246).

Тим самим, судом встановлено, що після смерті ОСОБА_4, яка померла 03.02.2017 року, відкрилася спадщина, яка складається з 1/3 частини квартири АДРЕСА_3.

Судом також встановлено, що 23 травня 2018 року позивач ОСОБА_1 звернувся до Кропивницької міської державної нотаріальної контори №1 з заявою щодо порядку прийняття спадщини і оформлення спадкових прав після смерті ОСОБА_4, померлої 03.02.2017 року та 23 травня 2018 року за № 1188/01-16 отримав відповідь відповідно до якої останньому розяснено, що факт прийняття спадщини шляхом постійного проживання разом з спадкодавцем на час відкриття спадщини, документально не підтверджується, у звязку з вищевикладеним, для оформлення спадщини після смерті матері ОСОБА_4, померлої 03 лютого 2017 року, останнє місце проживання якої було: м. Кропивницький (Кіровоград), АДРЕСА_4, заявнику необхідно надати рішення суду про встановлення факту постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини.

Відповідно до довідки КП «ЖЕО № 2 Міської ради міста Кропивницького» № 1565 від 05.04.2018 року ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2 проживає за адресою: м. Кропивницький, ОСОБА_8, 72-Б, кв. 33. ОСОБА_4 проживала та була зареєстрована за вищезазначеною адресою з 20.05.1980 року по день смерті 03.02.2017 року. Разом з нею проживав та був зареєстрований з 30.11.2004 року онук ОСОБА_3.

Позивач ОСОБА_1, звертаючись до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, як на поважність причин, з яких ним пропущений строк для подання заяви про прийняття спадщини, зазначив про те, що в період шестимісячного строку, встановленого Законом для прийняття спадщини, він знаходився на лікуванні.

Судом, при цьому, встановлено, що позивач ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, є інвалідом 3-ої групи по загальному захворюванню ,про що свідчить пенсійне посвідчення № НОМЕР_1 від 18.01.2018 року, термін дії 30.09.2018 року.

Відповідно до довідки КЗ «Центр первинної медико-санітарної допомоги № 1 м. Кіровограда» від 11.09.2018 року ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, в період з 25.07.2017 року по 04.08.2017 року знаходився на лікуванні при КЗ «ЦПМСД № 1 м. Кіровограда» з приводу гіпертонічного кризу.

З огляду на зазначене, судом відзначається, що для оформлення права на спадщину необхідно, щоб спадкоємець її прийняв. Право прийняти спадщину або не прийняти її належить виключно спадкоємцеві.

Відповідно до ст.ст.1268, 1269, 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини протягом шести місяців з часу відкриття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Таким чином, закон зобов'язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Якщо спадкоємець у зазначений строк не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її (ч.1 ст.1272 ЦК України).

Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем, на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї (ч.3 ст.1268 ЦК України).

Свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, встановленому цивільним законодавством. Право власності на спадкове майно може бути визнано тільки за спадкоємцем, який прийняв спадщину (ст.67 Закону України «Про нотаріат»).

В свою чергу, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ч.3 ст.1272 ЦК України).

В п.24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» роз'яснено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Таким чином, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Така правова позиція викладена Верховним Судом України у постанові від 14 вересня 2016 року(справа № 6-1215цс16), від 26 вересня 2012 року (справа №6-85 цс 12), від 04 листопада 2015 року (справа 6-1486 цс 15).

З огляду на викладене вище, судом відзначається, що єдиною підставою для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за змістом ч.3 ст.1272 ЦК України є поважність причин, з якої пропущений строк для прийняття спадщини.

Враховуючи фактичні обставини справи, проаналізувавши доводи позивача з приводу поважності пропуску строку для прийняття спадщини та надані докази для підтвердження вказаних обставин, суд дійшов висновку про поважність причин пропуску позивачем строку, передбаченого Законом на звернення із заявою про прийняття спадщини, у звязку з чим вважає за необхідне позов задовольнити.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України судові витрати по справі, понесені позивачем, які складаються з судового збору в загальному розмірі 704 грн. 80 коп., залишити по фактично понесеним позивачем.

На підставі вищевикладеного, відповідно до ст.1222, ч.3 ст.1272 ЦПК України, керуючись ст.ст.4, 5, 12, 13, 76-80, 81, 89, 263-265, 268 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_4, померлої 03 лютого 2017 року, строком в два місяці, який необхідно рахувати з моменту набрання судовим рішенням законної сили.

Судові витрати по справі залишити по фактично понесеним позивачем ОСОБА_1

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі оголошення лише вступної та резолютивної частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження з підстав, передбачених ч.ч.2, 3 ст.354 ЦПК України.

Апеляційна скарга подається до Кропивницького апеляційного суду через Ленінський районний суд м. Кіровограда.

Суддя Ленінського

районного суду

м. Кіровограда ОСОБА_9