КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 357/7734/18 Головуючий у 1-й інст. - Ярмола О.Я.
Апеляційне провадження 22-ц/824/8472/2019 Доповідач - Рубан С.М.
У Х В А Л А

16 травня 2019 року Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Рубан С.М., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргоюпредставника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 20 березня 2019 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю Агрофірма «Матюші» до ОСОБА_1 , Товариства з додатковою відповідальністю «Шамраївський цукровий завод», Державного реєстратора Комунального підприємства Великодимерської селищної ради «Комунальна служба реєстрації речових прав» Мироненко Юлії Юріївни про визнання недійсним договору оренди, скасування рішення про державну реєстрацію речового права на нерухоме майно, -

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 20 березня 2019 року позов Товариства з обмеженою відповідальністю Агрофірма «Матюші» до ОСОБА_1 , Товариства з додатковою відповідальністю «Шамраївський цукровий завод», Державного реєстратора Комунального підприємства Великодимерської селищної ради «Комунальна служба реєстрації речових прав» Мироненко Юлії Юріївни про визнання недійсним договору оренди, скасування рішення про державну реєстрацію речового права на нерухоме майно - задоволено.

Не погоджуючись з рішенням суду, 03 травня 2019 року представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу.

Дослідивши матеріали справи, суддя приходить висновку, що апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 354 ЦПК України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Як вбачається з матеріалів справи, в судовому засіданні під час проголошення вступної та резолютивної частини оскаржуваного рішення представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 був присутній.

Повний текст рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 20 березня 2019 року було виготовлено 21 березня 2019 року.

Апеляційна скарга подана 03 травня 2019 року, тобто з пропуском строку на апеляційне оскарження.

В поданій апеляційній скарзі представник скаржника зазначає, що повний текст оскаржуваного рішення він отримав 05 квітня 2019 року.

Суд вважає, що вказані обставини є підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження, однак в апеляційній скарзі представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 не порушує питання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 20 березня 2019 року та відсутня заява про поновлення строку.

Згідно ч. 3 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

За умовами ч. 4 ст. 357 ЦПК України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Таким чином, скаржнику необхідно подати до суду заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення із зазначенням поважних підстав для поновлення строку.

Крім того, апеляційна скарга не відповідає вимогам ч. 4 ст. 356 ЦПК України, а саме: судовий збір сплачено не в повному обсязі.

Згідно п. 13 Постанови № 10 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», із змінами і доповненнями внесеними Постановою Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 25.09.2015 року, якщо в позовній заяві об`єднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, пов`язані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог (або загальною сумою).

Відповідно до частиною третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір», у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до п. п. 2 п.1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана юридичною особою або фізичною особою-підприємцем ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет на 2018 рік» прожитковий мінімум на одну працездатну особу з 1 січня 2018 року становить 1762 грн.

Як вбачається з матеріалів справи, в позовній заяві об`єднано дві вимоги немайнового характеру, кожна з яких є об`єктом справляння судового збору. Таким чином, судовий збір за подання до суду позовної заяви становив 3 524 грн. (1 762 грн. х 2).

Відповідно до підпункту 6 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання апеляційної скарги на рішення суду розмір ставки судового збору становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Таким чином, загальний розмір судового збору за подання до суду апеляційної скарги становить 5 286 грн. (3 524 грн. х 150%).

Згідно долученого до апеляційної скарги документу судовий збірсплачено в сумі 1 200 грн.

Вказаний недолік підлягає усуненню шляхом доплати судового збору в розмірі 4 086 грн. на такий розрахунковий рахунок:

Отримувач коштів УК у Солом. р-ні/Солом.р-н

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38050812

Банк отримувача Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача 0024

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Відповідно до п. 26 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» суд перед відкриттям провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України. У зв`язку із цим суд повинен перевірити, щоб платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою, що додаються до позовної заяви (заяви, скарги), містили відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір. При цьому, наприклад, платіжне доручення повинно бути підписано відповідальним виконавцем банку і скріплено печаткою установи банку з відміткою про дату надходження та дату виконання платіжного доручення (пункт 2.14 Інструкції про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті, затвердженої постановою Правління Національного банку України від 21 січня 2004 року № 22 (зі змінами).

Відповідні документи подаються до суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені з використанням технічних засобів (фотокопії тощо) цих документів, а також платіжне доручення, яке за формою не відповідає наведеним вимогам, не можуть бути доказом сплати судового збору.

Тобто, скаржнику належить надати оригінал квитанції про сплату вказаних коштів.

Згідно ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Положенням ст. 185 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Оскільки вказані обставини перешкоджають розгляду справи в апеляційній інстанції, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення її недоліків.

Керуючись ст. ст. 185,357 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 20 березня 2019 року - залишити без руху.

Надати строк для усунення виявлених в ній недоліків щодо надання обґрунтованої заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду та щодо сплати судового збору протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали суду.

Роз`яснити, що у випадку невиконання вимог ч. 3 ст. 357 ЦПК України у наданий строк або визнання причин пропуску строку на апеляційне оскарження неповажними, у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено, а в разі не усунення у визначений судом термін недоліків щодо сплати судового збору апеляційна скарга буде визнана неподаною та повернута.

Суддя Рубан С.М.