Провадження №: 2/755/6523/19
УХВАЛА

про відкриття провадження

"01" листопада 2019 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Гаврилова О.В., вивчивши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ) про визначення особи такою, що втратила право користування квартирою, -

в с т а н о в и в :

Представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Букрєєв В.А. звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про визначення особи такою, що втратила право користування квартирою.

Згідно заявлених вимог позивач просить суд визнати відповідача ОСОБА_2 такою, що втратив право користування квартирою за адресою: АДРЕСА_2 .

Вимоги позову обґрунтовані тим, що на підставі ордеру №663662 від 11 серпня 1962 року, виданого на ім`я ОСОБА_3 , виконавчим комітетом Печерської районної ради депутатів трудящих з урахуванням членів його сім`ї: дружини ОСОБА_4 і сина ОСОБА_5 надано право на зайняття двох кімнат 32,5 кв.м в квартирі АДРЕСА_3 . Позивач є сином ОСОБА_4 та ОСОБА_3 та з 23 листопада 1989 року зареєстрований за адресою:

АДРЕСА_2 . Після смерті ОСОБА_4 , 20 липня 1988 року ОСОБА_3 уклав шлюб з відповідачем ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 та ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_5 . Відповідно до витягу з розпорядження Дніпровської районної державної адміністрації м.Києва №81 від 15 лютого 2002 року дозволено ЖРЕО №417 змінити договір найму на двокімнатну квартиру АДРЕСА_4 та укласти його з громадянином ОСОБА_1 складом сім`ї із двох осіб, у зв`язку зі смертю квартиронаймача

ОСОБА_3 . ОСОБА_6 спірній квартирі зареєстровані: позивач ОСОБА_1 та відповідач ОСОБА_2 . Відповідач ОСОБА_2 за відсутності поважних причин фактично не проживає у спірній квартирі більше шести місяців, починаючи з січня 2018 року. Жодних заходів по збереженню житла за собою відповідач не вжила, речі та інше належне їй майно в квартирі відсутні, комунальні платежі та квартирну плату не сплачує, заходів по вселенню не приймала, жодного разу до квартири не поверталась, будь-які домовленості між сторонами щодо користування житловим приміщенням відсутні. Реєстрація відповідача у квартирі створює позивачу перешкоди в реалізації ним свого права на приватизацію даної квартири і оформлення права власності на неї. Самостійно позивач не має можливості зняти відповідача з реєстраційного обліку, оскільки потрібна особиста присутність відповідача, що й стало підставою для звернення до суду. Позивачу відомо, що відповідач у 2018 році виїхала за межі території України в Білорусь до своїх родичів на постійне місце проживання.

В провадження судді Гаврилової О.В. справу передано 29 жовтня 2019 року у відповідності до протоколу передачі судової справи раніше визначеному судді.

Вивчивши зміст позовної заяви та додатків до неї, приходжу до висновку, що позовна заява відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України, віднесена до предметної, суб`єктної, інстанційної та територіальної юрисдикції Дніпровського районного суду м. Києва. Підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення або відмови у відкритті провадження у справі, відсутні.

Позовну заяву слід розглядати в порядку цивільного судочинства.

Суд враховує положення ч.ч. 1 - 4 ст. 274 ЦПК України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження, та вважає, що дана справа підпадає під ознаки малозначної справи і не віднесена до категорії справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження.

Обставини справи, що згідно ч. 3 ст. 274 ЦПК України, мають значення для вирішення питання про можливість розгляду справи в порядку спрощеного провадження, також свідчать про наявність підстав для розгляду цієї справи в спрощеному порядку, тому приходжу до висновку про те, що справа підлягає розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, оскільки відповідно до положень ч. 6 ст. 19 ЦПК України даний спір є малозначним.

За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

З урахуванням предмету позову, вимог ст.ст. 274, 277 ЦПК України, а також зважаючи на те, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін, для повного та всебічного встановлення обставин справи, суд приходить до висновку про те, що справа підлягає розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

В позовній заяві міститься клопотання про витребування у Головного центру обробки спеціальної інформації Державної прикордонної служби України інформації щодо перетинання державного кордону України Довженко О.І. починаючи з 01 січня 2018 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 84 ЦПК України учасник справи у разі неможливості самостійне надати докази, вправі подавати клопотання про витребування доказів судом.

Згідно ч. 3 ст. 84 ЦПК України у разі задоволення клопотання суд своє ухвалою витребовує відповідні докази.

Згідно вимог ч. 3 ст. 177 ЦПК України у разі необхідності до позовної заяви додається клопотання про витребування доказів. В ухвалі про відкриття провадження у справі зазначається, зокрема, результат вирішення заяв і клопотань позивача, що надійшли разом із позовною заявою, якщо їх вирішення не потребує виклику сторін.

Вивчивши клопотання про витребування доказів суд приходить до висновку, що заява про витребування доказів підлягає задоволенню, оскільки дана інформація має значення для встановлення обставин справи.

Відповідно до ч.ч. 7-10 ст. 84 ЦПК України особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази.

Крім того, в позовній заяві міститься клопотання про виклик для допиту в якості свідків ОСОБА_7 та ОСОБА_8 .

Відповідно до положень статей 90, 91 ЦПК України, показання свідка - це повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи. Виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання, а якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, - до початку першого судового засідання у справі. В ухвалі про відкриття провадження у справі або в іншій ухвалі, якою суд вирішує питання про виклик свідка, суд попереджає свідка про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве показання чи відмову від давання показань на вимогу суду.

За змістом статей 76, 77, 78 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

З метою дотримання принципу змагальності сторін, надання учасникам справи можливості обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання про виклик свідків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 19, 175, 177, 187, 261, 274-279, 352-355 ЦПК України, -

п о с т а н о в и в:

Відкрити провадження в цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення особи такою, що втратила право користування квартирою.

Розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Призначити судове засідання на 25 листопада 2019 року на 13 годину 45 хвилин, яке відбудеться у приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва (м. Київ, вул. Сергієнка, 3,

каб. 43).

Викликати в судове засідання учасників справи.

Роз`яснити відповідачу право на подання відзиву на позовну заяву в строк, що не може перевищувати 15 днів з дня вручення копії даної ухвали. Відзив на позовну заяву повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, до відзиву додаються докази, що підтверджують обставини, на яких гуртуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, відповідач зобов`язаний надіслати позивачеві копію відзиву та доданих до нього документів. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частин третьої - п`ятої ст. 178 ЦПК України, в якій позивач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених відповідачем у відзиві заперечень і мотиви їх визнання або відхилення.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам частин третьої - п`ятої ст.178 ЦПК України, в якому відповідач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотиви їх визнання або відхилення.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (відзиву на позовну заяву (відзив); відповіді на відзив, заперечення) є їхнім правом. У разі ненадання учасником справи заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Витребувати у Головного центру обробки спеціальної інформації Державної прикордонної служби України (01601, м.Київ, вул. Володимирська, 26) інформацію щодо перетину кордону України громадянкою ОСОБА_2 ,

ІНФОРМАЦІЯ_3 , в період з 01 січня 2018 року по теперішній час.

Зазначені докази мають бути подані до Дніпровського районного суду м.Києва (02105, м.Київ, вул. І.Сергієнка, 3) до 22 листопада 2019.

Викликати в судове засідання для допиту в якості свідків: ОСОБА_7 (місце проживання: АДРЕСА_5 ) та ОСОБА_8 (місце проживання: АДРЕСА_6 ).

Суд попереджає свідків про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве показання чи відмову від давання показань на вимогу суду, згідно статей 384, 385 Кримінального кодексу України.

Копії ухвали невідкладно направити учасникам справи.

Відповідачу направити копію позовної заяви з додатками.

Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет http://dn.ki.court.gov.ua.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду у зв`язку з порушенням правил підсудності протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена в день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому повної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

У відповідності до п.п. 15.5 п.п.15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а саме Дніпровський районний суд м. Києва.

Суддя: