Справа № 727/4615/17
Провадження № 2/727/201/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 квітня 2019 року Шевченківський районний суд м. Чернівці в складі:

Головуючого судді Слободян Г.М.

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_1

розглянувши в порядку загального позовного провадження, у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань № 1 приміщення Шевченківського районного суду м. Чернівці клопотання ОСОБА_2 та клопотання ОСОБА_3 про відвід судді Шевченківського районного суду м. Чернівці Слободян Г.М. (головуючої) по цивільній справі за позовною (зустрічною) заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_2, ОСОБА_4 про встановлення порядку користування будинковолодінням, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_3 звернулася до суду із позовною заявою до відповідачів ОСОБА_2, ОСОБА_4 про встановлення порядку користування будинковолодінням.

08.04.2019 року до суду поступила заява відповідача ОСОБА_2 та в її інтересах представника, адвоката ОСОБА_5 про відвід по цивільній справі за зустрічною позовною заявою ОСОБА_3 до відповідачів ОСОБА_2, ОСОБА_4 про встановлення порядку користування будинковолодінням, посилаючись на те, що позивач ОСОБА_3 є діючим присяжним засідателем Шевченківського районного суду м.Чернівці, фактично виконує обовязки судді в даному суді разом з усіма суддями, користується правами та обовязками судді, у звязку з чим зазначена обставина викликає сумнів в неупередженості або обєктивності судді даного суду.

11.04.2019 року до суду поступила заява позивача ОСОБА_3 про відвід по цивільній справі за зустрічною позовною заявою ОСОБА_3 до відповідачів ОСОБА_2, ОСОБА_4 про встановлення порядку користування будинковолодінням, посилаючись на те, що вона є діючим присяжним засідателем Шевченківського районного суду м. Чернівці, для уникнення в подальшому сумнівів у неупередженості суду з цього приводу або необєктивності суду по вирішенню спору, просила розглянути заявлене клопотання без її присутності та присутності її представника.

В судове засідання, сторони повторно, будучи повідомленими про день, час і місце розгляду справи не з»явилися, даних про поважність причини суду не надали.

Вивчивши доводи відповідно заявлених клопотань, як позивача ОСОБА_3, так і відповідача ОСОБА_2, суд зважає на наступне.

Статтями 126, 129 Конституції України гарантується, що судді, при здійсненні правосуддя є незалежні і підкоряються тільки закону, вплив на них у будь-який спосіб забороняється. Згідно ст. 7 Закону України від 07.07.2010 року № 2453-VI «Про судоустрій і статус суддів» кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним відповідно до закону.

Вимогами ч.3 ст.39 ЦПК України, передбачено, що відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ст.40 ЦПК України, питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 36 Ц П К України обставини, що викликають сумнів щодо неупередженості чи обєктивності судді можна вважати незаконні дії судді під час розгляду справи, дружні або ж навпаки неприязні стосунки з кимось із учасників процесу, службова підпорядкованість тощо.

Відповідно до частин 1-3 ст. 40 ЦПК України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.

Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У такому випадку вирішення питання про відвід судді здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді. За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Розгляд справи незалежним та неупередженим судом є принципом забезпечення права на справедливий суд в контексті положень Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та Конституції України, а тому будь-які сумніви щодо неупередженості судді мають оцінюватись з точки зору розумного сумніву.

Позивач ОСОБА_3 являється присяжною Шевченківського районного суду м. Чернівці та приймала і приймає участь, як присяжна при розгляді цивільних справ, під головуванням судді Слободян Г.М.

Згідно ст.. 124 Констиуції України правосуддя в Україні здійснюється виключно судами. Делегування функцій судів, а також привласнення цих функцій іншими органами чи посадовими особами не допускаються. Юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі. Народ безпосередньо бере участь здійсненні правосуддя через народних засідателів і присяжних.

Відповідно до ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» «кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним законом».

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що «кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом».

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) в п. 66 рішення у справі «Бочан проти України» від 03.05.2007 р. (заява № 7577/02) зазначив, що «безсторонність, в сенсі п. 1 статті 6, має визначатися відповідно до суб'єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об'єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об'єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв'язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі».

Аналогічна правова позиція закріплена також в п.п. 49, 52 рішення ЄСПЛ у справі «Білуха проти України» від 09.11.2006 р. (заява № 33949/02), п. 28 рішення ЄСПЛ у справі «Газета «Україна-центр» проти України» від 15.07.2010 р. (заява № 16695/04).

На додачу, в п. 105 рішення ЄСПЛ у справі «ОСОБА_6 проти України» від 09.01.2013 р. (заява № 21722/11) суд дійшов висновку про те, що: «між субєктивною та об'єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати обєктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (обєктивний критерій), а й може бути повязана з питанням його або її особистих переконань (суб'єктивний критерій).

Отже, у деяких випадках, коли докази для спростування презумпції субєктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію надасть вимога обєктивної безсторонності». Крім цього, Європейський суд з прав людини розрізняє чи в конкретній справі існує яке-небудь переконання, неупередженість або особиста зацікавленість даного судді та вимоги чи суддя забезпечує достатню гарантію, щоб виключити підозру в цьому.

Бангалорські принципи поведінки суддів від 19.05.2006 року визначають та встановлюють стандарти етичної поведінки суддів. Так, у статті 2 визначено, що суддя підлягає відводу у випадку, зокрема, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви у неупередженості судді.

За таких обставин, вирішуючи питання про продовження судового розгляду вище вказаної цивільної справи, приходжу до висновку про наявність підстав для задоволення клопотань сторін про відвід судді, з метою виключення у сторін чи у стороннього спостерігача сумнівів щодо об»єктивності та неупередженості судді, при вирішенні даного спору по суті, з урахуванням мотивів наведених вище.

Керуючись ст.ст.33, 36, 40 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_3 про відвід судді Шевченківського районного суду м. Чернівці Слободян Г.М. та клопотання ОСОБА_2 про відвід судді Шевченківського районного суду м. Чернівці по цивільній справі 727/4615/17, провадження № 2/727/201/19 за позовною (зустрічною) заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_2, ОСОБА_4 про встановлення порядку користування будинковолодінням задовольнити.

Передати цивільній справі 727/4615/17, провадження № 2/727/201/19 за позовною (зустрічною) заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_2, ОСОБА_4 про встановлення порядку користування будинковолодінням до канцелярії суду, для повторного автоматизованого розподілу відповідно до вимог ЦПК України, Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України 26 листопада 2010 року № 30 зі змінами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Слободян Г.М.