Провадження №2/760/5305/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

/ про залишення позовної заяви без руху/

17 квітня 2019 року Суддя Солом'янського районного суду м. Києва Шереметьєва Л.А., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання права власності на квартиру, суддя

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом і просить визнати за ним право власності на квартиру АДРЕСА_1.

Звертаючись до суду, позивач аналізує норми закону, які регулюють порядок укладення договору дарування та витребування майна в порядку ст.388 ЦК України, а також відсутність у особи, за позовом якої договір дарування між позивачем та ОСОБА_2, був визнаний недійним, права на звернення до суду з таким позовом.

В порушення вимог ст. 175 ЦПК України в позові не зазначено:

- ціни позову, виходячи з того, що позов має майновий характер;

- не викладено обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; а саме: з яких підстав просить визнати за ним право власності на квартиру;

- не приведений попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв'язку із розглядом справи.

Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.176 ЦПК України іна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

З договору купівлі-продажу спірної квартири вбачається, що її провадаж вчинено за 1 261 800, 00 гр.

Звертаючись до суду, позивач додав квитанцію про сплату судового збору в розмірі 768, 40 гр.

Відповідно до ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ч.2 ст.4 Закону за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, розмір судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до Закону України « Про Державний бюджет України на 2019 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2019 року встановлено в розмірі 1 921, 00 гр.

Таким чином, виходячи з вартості квартири, якою є ціна позову, позивач при зверненні до суду мав сплатити судовий збір у розмірі 9 605, 00 гр.

Відповідно до п.2 ч.1, ч.2 ст.176 ЦПК України ціна позову визначається: позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред'явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Відповідно до п. 3 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» якщо сплата судового збору згідно з вимогами закону є обов'язковою, то наслідком недотримання цієї умови є залишення позовної заяви без руху, а у разі, якщо документ, що підтверджує сплату судового збору, не буде поданий у строк, установлений судом, - визнання заяви неподаною та її повернення позивачеві або залишення заяви без розгляду.

Згідно з ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Виходячи з цього, суми позову, позивач має доплатити судовий збір у розмірі 8 836, 60 гр. на:

--р/р №6010, отримувач коштів УДК Солом'янському районі м. Києва, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38050812, банк отримувача- Казначейство України / ЕАП/, код отримувача - 899998.

При таких обставинах, керуючись ст.ст.175, 185 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання права власності на квартиру залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення копії ухвали про залишення позову без руху.

Ухвала в частині визначення суми судового збору може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції протягом п»ятнадцяти днів з дня її проголошення / отримання /.

В решті ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л.А.Шереметьєва