У Х В А Л А

24 квітня 2019 року

м. Київ

провадження №22-ц/824/7638/2019

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Мазурик О.Ф.,

перевіривши відповідність апеляційної скарги ОСОБА_2

на ухвалу Оболонського районного суду м. Києва

в складі судді Тітова М.Ю.

від 29 березня 2019 року вимогам ст. 356, 357 ЦПК України,

по справі №756/15965/19 Оболонського районного суду м. Києва

за заявою ОСОБА_2

про забезпечення позову

у цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк»

до ОСОБА_2

про виселення та зняття з реєстраційного обліку

та за зустрічним позовом ОСОБА_2

до Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк», ОСОБА_3

про скасування державної реєстрації права власності на нерухоме майно,

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 29.03.2019 відмовлено в задоволенні заяви ОСОБА_2 про забезпечення позову.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду, ОСОБА_2 звернулася до суду з апеляційною скаргою, в якій одночасно просила звільнити її від сплати судового збору.

Дослідивши апеляційну скаргу разом з доданими до неї матеріалами, вважаю, що в задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору необхідно відмовити, враховуючи наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно з ч. 3 ст. 136 ЦПК України, яка кореспондується з положеннями ч. 3 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» зі змінами, з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

За приписами пункту 1 частини 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір» зі змінами (далі - Закон), враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за клопотанням такої сторони відстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умови, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої та багатодітної сім'ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

Таким чином, аналіз наведених положень закону приводить до висновку, що звільнення від сплати судового збору здійснюється за наявності доказів тяжкого майнового стану та відсутності коштів на сплату судового збору.

Однак, скаржником не долучено до апеляційної скарги доказів тяжкого майнового стану, якими є довідка з податкових органів та пенсійного фонду.

За вказаних обставин наявні правові підстави для залишення апеляційної скарги без руху, оскільки в порушення вимог п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України скаржником не надано доказів сплати судового збору у визначених законом порядку та розмірі або доказів на підставі яких звільнено від сплати судового збору у відповідності до вимог Закону.

Відповідно до п. 1 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» зі змінами (далі - Закон) за подання до суду апеляційної скарги на судові рішення справляється судовий збір.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 9 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону за подання фізичною особою апеляційної скарги на ухвалу суду ставка судового збору становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (384,20 грн).

З огляду на викладене, ОСОБА_2 необхідно сплатити судовий збір у сумі 384 грн 20 коп. за наступними реквізитами: отримувач коштів - УК у Солом. р-ні/Солом'ян. р-н/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38050812; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО): 899998; рахунок отримувача: 0024; код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Крім того, звертаємо Вашу увагу, що відповідно до п. 26 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою мають містити відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір. Платіжне доручення повинно бути підписано уповноваженою посадовою особою банку і скріплено печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення та відміткою про зарахування суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Оригіналдокументу про сплату (доплату) судового збору із зазначенням відомостей про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір, необхідно подати до Київського апеляційного суду.

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, яка передбачає залишення позовної заяви (апеляційної скарги) без руху з наданням строку для усунення виявлених судом недоліків.

Відповідно до ч. 3 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу.

Так, статтею 354 ЦПК України визначено строки на апеляційне оскарження. Зокрема, згідно з ч. 1 цієї статті апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

У відповідності до вимог п. 2 ч. 2 ст. 354 ЦПК України учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Звертаючись до суду з апеляційної скаргою ОСОБА_2 не долучила доказів, що підтверджують дату отримання оскаржуваної ухвали та поряд з цим зазначила, що копію ухвали від 29.03.2019 нею отримано 01.04.2019, а тому останнім днем для подання апеляційної скарги є 16.04.2019.

Як вбачається з долучених до скарги матеріалів з апеляційною скаргою ОСОБА_2 звернулася 16.04.2019, тобто протягом п'ятнадцяти днів з моменту отримання копії ухвали, як то передбачено п. 2 ч. 2 ст. 354 ЦПК України.

Таким чином, апеляційну скаргу подано у строк, який у відповідності до вимог п. 2 ч. 2 ст. 354 ЦПК України надає право скаржнику для поновлення строку на апеляційне оскарження.

Разом з цим, ОСОБА_2 у відповідності до вимог ст. 354 ЦПК України не заявлено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали з підстав, передбачених п. 2 ч. 2 ст. 354 ЦПК України.

Порядок щодо поновлення строку на апеляційне оскарження визначено статтею 357 ЦПК України.

Так, згідно з ч. 3 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними.

При цьому, протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з обґрунтованою заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Таким чином, ОСОБА_2 необхідно протягом десяти днів з дня отримання ухвали подати до Київського апеляційного суду заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Оболонського районного суду м. Києва від 29.03.2019.

Крім цього, у відповідності до вимог п. 4 ч. 4 ст. 356 ЦПК України ОСОБА_2 необхідно подати до Київського апеляційного суду докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного судового рішення суду першої інстанції.

За вказаних обставин, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати строк для усунення виявлених судом недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст. 185, 354, 356, 357 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання ОСОБА_2 про візльнення від сплати судового збору - відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу Оболонського районного суду Київської області від 29 березня 2019 року - залишити без руху, надавши строк для усунення виявлених в ній недоліків протягом десяти днів з дня отримання ухвали суду.

Інформацію по справі можна отримати в мережі Інтернет на офіційному веб-порталі Судової влади України за адресою: https://court.gov.ua.

Ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя О.Ф. Мазурик