"19" квітня 2019 р.
Справа №150/173/19
Провадження по справі №2/150/113/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 квітня 2019 року Чернівецький районний суд

Вінницької області

в складі: головуючого судді Цимбалюк Л.П.

при секретарі Володовській А.О.,

розглянувши у підготовчому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Березівської територіальної громади в інтересах Березівської сільської ради Чернівецького району Вінницької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

До Чернівецького районного суду звернувся ОСОБА_1 із зазначеним позовом, в якій просить встановити факт родинних відносин, зокрема, що він являється рідним племінником по батьковій лінії ОСОБА_2, яка померла 31 серпня 2007 року, а також визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка залишилася після смерті тітки по батьковій лінії ОСОБА_2.

Відповідно ч.1ст.188 ЦПК України в одній заяві може бути обєднано декілька вимог, повязаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

У пункті 10 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17.10.2014 року, № 10 розяснюється, що подані до суду позовні заяви чи заяви, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є об'єктом справляння судового збору.

У випадках об'єднання в одній заяві вимог як майнового, так і немайнового характеру судовий збір згідно з частиною третьою статті 6 Закону № 3674-VI підлягає сплаті як за ставками, встановленими для позовів майнового характеру, так і за ставками, встановленими для позовних заяв зі спорів немайнового характеру. При цьому судовий збір може бути сплачений окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами (п.12 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17.10.2014 року "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах").

На виконання вимог ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додано документ (квитанцію), що підтверджує сплату судового збору за дві вимоги у порядку та розмірі, встановлених положеннями Закону України «Про судовий збір» від 8 липня 2011 року, №3674-VI та Закону України «Про державний бюджет України на 2019 рік» від 23.11.2018 року, №2629-VІІІ.

Представник позивача адвокат ОСОБА_3, яка діє на підставі угоди про надання правової допомоги, вимоги довірителя підтримує на умовах, викладених в позовній заяві, просить їх задоволити.

В підготовче засідання відповідачем не забезпечено явку повноважного представника, скориставшись своїм правом, передбаченим ч.3 ст.211 ЦПК України, виконком Березівськоїсільської ради Чернівецького району Вінницької області через канцелярію Чернівецького районного суду Вінницької області подано заяву про розгляд справи у відсутність представника, позовні вимоги визнає та не заперечує проти їх задоволення.

Свідок ОСОБА_4 у підготовчому засіданні підтвердив те, що ОСОБА_1 являється рідним племінником по лінії батька ОСОБА_2, яка померла у серпні 2007 року.

Свідок ОСОБА_5 дала суду аналогічні покази.

Визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, тому суд дійшов висновку, що визнання позову відповідачем слід прийняти.

Частиною 3 статті 200 ЦПК України встановлено, що за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 ЦПК України (ч.4 ст.200 ЦПК України).

Відповідно до ч.4 ст.206 ЦПК України у разі визнання позову відповідачем суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Пунктом 2 частини 4 статті 274 ЦПК України встановлено, що в порядку спрощеного провадження не можуть бути розглянуті справи, зокрема, у спорах щодо спадкування.

У відповідності до положень п.2 ч.4 ст.274 ЦПК України дана цивільна справа не підлягає розгляду в порядку спрощеного провадження, тому згідно ухвали від 22.02.2019 року у справі відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче засідання.

Дослідивши та оцінивши в сукупності матеріали справи, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог, ґрунтуючись на наступних підставах.

Встановлено, що 31.08.2007 року померла ОСОБА_2, про що свідчить свідоцтво про смерть серії І-АМ №076974, видане 01.09.2007 року виконкомом Березівської сільської ради Чернівецького району Вінницькій області (а.с.9).

Після смерті ОСОБА_2 залишилася спадщина у вигляді земельної частки (паю) №706, площею 1,176 га, кадастровий номер 040020050, розташованої на території Березівської сільської ради Чернівецького району Вінницької області, яка належала спадкодавцю на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯА №106998 від 29.03.2005 року (а.с. 10).

Спадкоємцем за другої черги законом за правом представлення відповідно до стетей 1262, 1266 ч.3 ЦК України майна у вигляді земельної части (паю), що залишилася після смерті ОСОБА_2, являється ОСОБА_1 Крім того, ОСОБА_1 являється спадкоємцем за заповітом майна, що залишилося після смерті тітки ОСОБА_2, що стверджується копіє заповіту, складеного та належним чином посвідченого 18.03.1989 року, в якому зазначається, що спадкодавцем ОСОБА_6 усе належне їй на день смерті майно, заповідається племіннику ОСОБА_1 (а.с. 12). Заповіт не змінено та не відмінено, про що свідчить відмітка секретаря Березівської сільської ради Чернівецького району Вінницької області на зворотному боці заповіту (а.с. 12)

ОСОБА_1 спадщину після смерті тітки ОСОБА_2 фактично прийняв, взявши у вересні 2007 року майно спадкодавця, проводив поховання останньої, що підтверджується довідкою, виданою виконкомом Березівської сільської ради Чернівецького району Вінницької області від 08.02.2019 року за №213 (а.с. 13).

Однак, ОСОБА_1, будучи спадкоємцем за заповітом усього майна, що залишилося після смерті ОСОБА_2, не має можливості належним чином у встановленому законом порядку оформити свої спадкові права по причині пропуску встановленого чинним законодавством терміну для прийняття спадщини, а також у звязку із відсутністю документів, що підтверджують родинні стосунки між нею та спадкодавцем ОСОБА_2, що стверджується постановою державного нотаріуса Чернівецької державної нотаріальної контори Вінницької області від 13.02.2019 року за №107/02-31 (а.с. 16).

Статтею 1217 ЦК України встановлено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно ст.1218 Цивільного кодексу України до складу спадщини входять усі права, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини та не припинились внаслідок його смерті.

Відповідно до статті 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності, яке є непорушним.

У встановлений законом шестимісячний термін в нотаріальну контору із заявою про прийняття спадщини ОСОБА_1 не звертався, оскільки, перебував на лікуванні в КУ «Центр первинної медико санітарної допомоги №3» з 24.02.2008 року по 10 .03.2008 року з діагнозом гіпертонічна хвороба, ІХС, стенокардія, що стверджується довідкою лікуючого лікаря від 13.12.2018 року за №325 (а.с. 15).

Дані правовідносини регулюються ч.3 ст.1272 ЦК України, у відповідності до якої за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

Під час збирання документі для оформлення спадкових прав після смерті тітки ОСОБА_2 позивач виявив відсутність необхідних правовстановлюючих документів, які б підтверджували родинні відносини, зокрема, відсутнє свідоцтво про народження батька позивача ОСОБА_7 (брата спадкодавця ОСОБА_2Ф.).

Факт родинних відносин між ОСОБА_7 (батьком позивача) та ОСОБА_2 підтверджується виписками з погосподарських книг по домоволодінню їхньої матері ОСОБА_8 за період 1944-1946 роки та за 1947-1949 роки, відповідно до яких донькою останньої значиться ОСОБА_9., а сином ОСОБА_10. (а.с. 17-18).

Як свідчить відповідь Державного архіву Вінницької області від 27.11.2018 року №07-3823/7, книг реєстрації актових записів про народження громадян по селах Березівка та Лужок Чернівецького району Вінницької області за 1928-1931 роки в архіві на зберіганні немає, у звязку із чим неможливо видати довідку про народження ОСОБА_7 (а.с. 22).

Із відповіді Державного архіву Вінницької області від 27.11.2018 року за №07-3822/7 вбачається, що у книгах реєстрації актових записів про народження громадян по с. Березівка Чернівецького району Вінницької області за 1924-1025 роки актового запису про народження ОСОБА_11 не виявлено. Книг реєстрації актових записів про народження громадян по вказаному селу за 1926-1927 роки, а також по с. Лужок того ж району за 1924 1927 роки в архіві на зберіганні немає (а.с. 20).

Згідно відповіді Державного архіву Вінницької області від 31.01.2019 року за №07-263/7 у книзі актових записів про шлюб громадян по селах Березівка та Лужок Чернівецького району Вінницької області за 1938 рік актового запису про вступ у шлюб громадянина ОСОБА_2 з ОСОБА_11 не виявлено. Книг актових записів про шлюб громадян по вказаних селах після 1938 року в архіві на зберіганні немає (а.с. 21).

З показів свідків ОСОБА_4 та ОСОБА_5 вбачається, що ОСОБА_1 являється рідним племінником по лінії батька ОСОБА_2, яка померла у серпні 2007 року.

Відповідно до ч.1 ст.89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, обєктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Відповідно до вимог ч.3 ст.12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Частиною 6 статті 81 ЦПК України встановлено, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Позивачем відповідно до вимог ч.1 ст.81 ЦПК України належним чином доведено обставини, на які він посилається як на підставу своїх вимог щодо встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Відповідачем визнаються позовні вимоги в повному обсязі на умовах, викладених в позовній заяві.

Встановлення факту родинних відносин має для ОСОБА_1 юридичне значення, оскільки необхідне йому для оформлення спадщини в нотаріальному порядку.

Вище викладене відповідно до ст.315 ч.1 п.1, ст.319 ЦПК України дає підстави суду для задоволення позову в частині встановлення факту родинних відносин.

Враховуючи в сукупності всі обставини справи, беручи до уваги докази, які одержані у встановленому законом порядку, а також те, що ОСОБА_1 пропущено встановлений законом шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини з поважних причин, суд з метою захисту її майнових прав, приходить до висновку про необхідність визначити додатковий строк терміном три місяці, який буде достатнім для подачі заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори.

При винесенні рішення, суд керується статтею 13 ЦПК України, щодо розгляду судом справ в межах заявлених вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи.

На підставі ст.1272 ч.3 ЦК України, керуючись ст., ст.10, 11, 81, 197, 198, 200, 206 ч.4, 263 - 265, 315, 319 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позов задоволити повністю.

Встановити, що ОСОБА_12, ІНФОРМАЦІЯ_1, який проживає ІНФОРМАЦІЯ_2, є рідним племінником по батьковій лінії ОСОБА_2, яка померла 31.08.2007 року.

Визначити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, додатковий строк тривалістю 3 (три) місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті тітки по батьковій лінії ОСОБА_2, яка померла 31.08.2007 року.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Вінницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Суддя: Л.П. Цимбалюк