Номер провадження 2/754/2091/19
РІШЕННЯ

Іменем України

02 квітня 2019 року Деснянський районний суд м.Києва в складі:

головуючого - судді Зотько Т.А.,

за участі секретаря судового засідання Гайворонського В.М.,

позивача ОСОБА_1,

представника позивача ОСОБА_2,

3-осіб ОСОБА_3, ОСОБА_4,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_5, яка діє як в своїх так і в інтересах малолітньої ОСОБА_6, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: Деснянська районна в м. Києві державна адміністрація, Служба у справах дітей Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації, ОСОБА_7 та ОСОБА_4, які діють як в своїх так і в інтересах малолітніх ОСОБА_8, ОСОБА_9, про визнання осіб такими, що втратили право користування жилим приміщенням та скасування реєстрації, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з вказаним позовом, у якому просив визнати ОСОБА_5 та неповнолітню ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1, такими, що втратили право користування АДРЕСА_1 та скасувати реєстрацію ОСОБА_5 і неповнолітньої ОСОБА_6 за адресою: АДРЕСА_2.

Вказані вимоги позивач обґрунтував тим, що квартира АДРЕСА_3 належить йому на праві власності. В даній квартирі зареєстровані: відповідачка ОСОБА_5 з малолітньою донькою ОСОБА_6, його син ОСОБА_7 зі своєю дружиною ОСОБА_4 та їх малолітні діти, які є онуками позивача: ОСОБА_8 та ОСОБА_9 На даний час у квартирі фактично проживають: позивач, його син ОСОБА_7 зі своєю дружиною ОСОБА_4 та їх малолітні діти, онуки позивача: ОСОБА_8 та ОСОБА_9. Відповідач ОСОБА_5 з донькою ОСОБА_6 фактично у квартирі не проживають з травня 2017 року, тобто більше року на час зверненням з даним позовом до суду. Квартиру ОСОБА_5 з донькою ОСОБА_6 залишила добровільно, їх особисті речі та майно у квартирі відсутні. Ні позивач як власник квартири, ні його син ОСОБА_7 зі своєю дружино ОСОБА_4 та їх діти не перешкоджали проживанню відповідача з дитиною у цій квартирі.

Ухвалою суду від 10.08.2018 року відкрито провадження по справі, призначено підготовче засідання, визначено проводити розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою від 06.11.2018 року закрито підготовче провадження, призначено справу до розгляду в порядку загального позовного провадження у відритому судовому засіданні.

Також, ухвалою суду, постановленою шляхом внесення до протоколу судового засідання від 06.11.2018 року було виключено з числа третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: Комунальний концерн «Центр комунального сервісу» та Деснянське управління поліції ГУ НП у м. Києві.

В судовому засіданні позивач та його представник вимоги позову підтримали з підстав викладених в ньому. Просили позов задовольнити у повному обсязі.

Відповідач по справі, яка діє як в своїх так і в інтересах малолітньої ОСОБА_6 в судове засідання не з'явилась, про день, час та місце слухання справи повідомлена належним чином, причина неявки суду не відома. Клопотання про відкладення справи до суду не надходили. Відзив на позовну заяву до суду також не надходив.

Треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: ОСОБА_7 та ОСОБА_4, які діють як в своїх так і в інтересах малолітніх ОСОБА_8 та ОСОБА_9 в судовому засіданні не заперечували проти задоволення позовних вимог. Також надали пояснення аналогічно викладеним в позовній заяві.

Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації в судове засідання не з'явився, про день, час та місце слухання справи повідомлений належним чином.

Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Служби у справах дітей Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації, в судове засідання також не з'явився, про день, час та місце слухання справи повідомлений належним чином. Згідно листа від 04.12.2018 року, надісланого на адресу суду вбачається, що представник Служби у справах дітей Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації просить розглядати справу у його відсутність та винести рішення з урахуванням житлових інтересів малолітньої ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.73).

Суд, вислухавши позивача, представника позивача, третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: ОСОБА_7 та ОСОБА_4, які діють як в своїх так і в інтересах малолітніх ОСОБА_8 та ОСОБА_9, дослідивши матеріали справи вважає, що позовні вимоги позивача підлягають задоволенню з таких підстав.

З матеріалів справи убачається, що позивач ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_4. Його право власності на вищезазначену квартиру підтверджується договором купівлі-продажу вищевказаної квартири від 26.02.2003 року (а.с.5, - зворот).

З копії свідоцтва про народження ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_2, вбачається, що її батьком записаний позивач по справі - ОСОБА_1, матір'ю записана відповідач по справі - ОСОБА_5 (а.с.7).

Відповідно до витягу з Реєстру територіальної громади м. Києва про зареєстрований осіб у житловому приміщенні за адресою: АДРЕСА_5, наданого за ухвалою суду, вбачається, що станом на 18.12.2018 року у вищевказаній квартирі зареєстровані: ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_4 (а.с.76).

Факт не проживання неповнолітньої ОСОБА_6 та її матері ОСОБА_5 у спірній квартирі підтверджується актом про не проживання від 13.03.2019 року, складеним мешканцями будинку АДРЕСА_1 та затверджений працівниками ЖЕД - 316 (а.с).

Крім того, відповідно до копії довідки Новоархангельського навчально-виховного об'єднання №2 від 15.02.2018 року, вбачається, що неповнолітня ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1 дійсно навчається в 1 класі Новоархангельської ЗШ І-ІІІ ступенів Новоархангельського НВО №2 (а.с.6).

Відповідно до ст. 316 ЦК України, правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

Відповідно до ст. 317 ЦК України, власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна.

Відповідно до ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Відповідно до ст. 320 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Відповідно до ст. 391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Відповідно до ст. 405 ч.2 ЦК України, член сімї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.

Отже, оскільки ОСОБА_5 та ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1 не проживають за місцем своєї реєстрації, тому суд, застосовуючи до спірних правовідносин ст. 405 ч.2 ЦК України, вважає, що відповідачі без поважних причин не користуються житловим приміщенням в квартирі, в добровільному порядку не знімаються з реєстрації, своєю реєстрацією створюють перешкоди позивачу в користуванні та розпорядженні квартирою, тому у суду є підстави для задоволення позову у цій частині та визнання відповідачів такими, що втратили право користування житловим приміщенням в квартирі АДРЕСА_4.

Разом з тим, суд звертає увагу, що в постанові від 16 січня 2012 року у справі №6-57цс 11, Верховний суд України виклав правову позицію, якою чітко встановлено, який порядок повинен бути застосований до правовідносин щодо вирішення питання про зняття з реєстраційного обліку особи, яка не являється членом сім'ї власника або ж наймача. У разі будь-яких обмежень у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном власник має право вимагати усунення відповідних перешкод, у тому числі шляхом звернення до суду за захистом свого майнового права, зокрема шляхом зняття особи з реєстрації місця проживання пред'явивши разом з тим одну з таких вимог: 1) позбавлення права власності на житлове приміщення; 2) про позбавлення права користування житловим приміщенням; 3) про визнання особи безвісно відсутньою; 4) про оголошення фізичної особи померлою. Таким чином вирішення питання про зняття особи з реєстраційного обліку залежить, зокрема, від вирішення питання про право користування такої особи жилим приміщенням відповідно до норм житлового та цивільного законодавства.

Згідно із ст. 7 Закону України «Про свободу пресування та вільний вибір місця проживання в Україні» зняття з реєстрації місця проживання здійснюється протягом семи днів на підставі заяви особи, запиту органу реєстрації за новим місцем проживання особи, остаточного рішення суду (про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, визнання особи безвісно відсутньою або померлою), свідоцтва про смерть.

Враховуючи, що позовні вимоги про визнання відповідачів такими, що втратили право користування спірним житловим приміщенням задоволені, то відповідно до ч. 1 ст. 7 вказаного Закону це і є підставою для зняття уповноваженим органом з реєстрації місця проживання відповідачів, тому позовні вимоги щодо зняття з реєстрації місця проживання заявлені передчасно, позивач фактично просить вирішити питання, що відносяться до компетенції органів державної влади.

Окрім того визнання відповідачів такими, що втратили право на користування житловим приміщенням є підставою для зняття відповідачів з реєстраційного обліку в позасудовому порядку, оскільки позивачеві не було відмовлено у задоволенні вказаної вимоги в позасудовому порядку, вказана вимога є недоведеною.

У зв'язку з цим, у суду не має законних підстав для задоволення позовних вимог в частині примусового зняття з реєстрації відповідачів.

На підставі викладеного, позовні вимоги щодо зняття відповідачів з реєстраційного обліку у вищевказаній квартирі задоволенню не підлягають.

Питання щодо розподілу судових витрат вирішується відповідно до положень ст. 141 ЦПК України.

На підставі ст.ст. 316, 317, 319, 320, 391, 405 ЦК України, керуючись 12, 13, 141, 259, 263-265, 268, 354 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 - задовольнити частково.

Визнати ОСОБА_5 та малолітню ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_3 такими, що втратили право користування жилим приміщенням квартирою АДРЕСА_1

В задоволенні інших вимог позову - відмовити.

Стягнути з ОСОБА_5, РНОКПП - НОМЕР_1 (адреса останнього відомого місця проживання: АДРЕСА_6) на користь ОСОБА_1, РНОКПП - НОМЕР_2 (місце проживання: АДРЕСА_1) витрати по сплаті судового збору у розмірі 704,80 грн..

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У випадку проголошення у судовому засіданні лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Деснянський районний суд міста Києва.

Повний текст рішення суду складено 11.04.2019 року.

Суддя: