У Х В А Л А

"19" квітня 2019 р.

м. Київ

справа № 755/6438/19

провадження № 2-н/755/204/19

суддя Дніпровського районного суду м. Києва Галаган В.І., перевіривши додержання вимог, викладених у ст.ст. 175, 177 ЦПК України, по заяві Акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі філії «Дарницький вагоноремонтний завод», заінтересовані особи: ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги,

ВСТАНОВИВ:

До Дніпровського районного суду м. Києва надійшла заява Акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі філії «Дарницький вагоноремонтний завод», заінтересовані особи: ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги.

Виконання завдань цивільного судочинства залежить від встановлення судом у справі об'єктивної істини та правильного застосування норм матеріального і процесуального права. Для цього Цивільний процесуальний кодекс України покладає на суд обов'язок, зберігаючи об'єктивність і неупередженість, створювати необхідні умови для всебічного і повного дослідження обставин справи.

Вивчивши матеріали поданої заяви, вважаю, що заява не відповідає вимогам цивільного процесуального законодавства України, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1, 2 статті 2 Цивільного процесуального кодексу України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов'язані керуватися завданнями цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Згідно з ч. 1, 3 статті 4 Цивільного процесуального кодексу України, кожна особа має право у порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відмова від права на звернення до суду за захистом є недійсною.

За правилами цивільного процесуального законодавства, заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст. 163, а також у ст. 175 Цивільного процесуального кодексу України, а також вимогам ст. 177 цього Кодексу.

Після видачі судового наказу суд не пізніше наступного дня надсилає його копію (текст), що містить інформацію про веб-адресу такого рішення у Єдиному державному реєстрі судових рішень, боржникові на його офіційну електронну адресу або рекомендованим листом із повідомленням про вручення, чи цінним листом з описом вкладеного, якщо офіційної електронної адреси боржник не має. Одночасно з копією судового наказу боржникові надсилається копія заяви стягувача про видачу судового наказу разом з доданими до неї документами. (ч. 2 ст. 169 Цивільного процесуального кодексу України)

Відповідно до ч. 1 ст. 177 Цивільного процесуального кодексу України, заявник повинен додати до заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості заінтересованих осіб (боржників).

Однак, заявником не долучено до матеріалів заяви її копій та копій всіх документів, що додаються до неї для вручення боржникам у разі видачі судового наказу, що є обов'язковою вимогою ч. 2 ст. 169 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються недоліки заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись статтями175, 177, 185, 258-261, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суддя

УХВАЛИВ:

Заяву Акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі філії «Дарницький вагоноремонтний завод», заінтересовані особи: ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги - залишити без руху.

Встановити заявнику строк для усунення недоліків протягом трьох днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

У разі не усунення недоліків заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається заявникові.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя: В.І. Галаган