Постанова

Іменем України

10 квітня 2019 року

м. Київ

справа № 641/5328/16-ц

провадження № 61-25583св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Луспеника Д. Д.,

суддів: Білоконь О. В., Гулька Б. І., Синельникова Є. В., Хопти С. Ф. (суддя-доповідач),

учасники справи:

позивачі: акціонерна компанія «Харківобленерго», ОСОБА_1,

представник акціонерної компанії «Харківобленерго»- Баталіна Ірина Володимирівна,

відповідачі: ОСОБА_1, акціонерна компанія «Харківобленерго»,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу акціонерної компанії «Харківобленерго» на рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 28 листопада 2016 року у складі судді Боговського Д. Є. та ухвалу Апеляційного суду Харківської області від 17 травня 2017 року у складі колегії суддів: Кіся П. В., Кружиліної О. А., Хорошевського О. М.,

ВСТАНОВИВ:

1. Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У червні 2016 року акціонерна компанія «Харківобленерго» (далі - АК «Харківобленерго») звернулось до суду з позовом доОСОБА_1 про стягнення вартості використаної, але несплаченої електричної енергії.

Позов мотивовано тим, що за адресою: АДРЕСА_1, особовий рахунок НОМЕР_1 оформлено на ОСОБА_1, яка є споживачем електричної енергії за указаною адресою. Договір про користування електричною енергією було укладено 22 липня 2009 року.

17 квітні 2016 року при проведенні технічної перевірки електроустановки домоволодіння за зазначеною адресою було виявлено порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення, затвердженими Постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року за № 1357 (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) (далі - ПКЕЕН), у вигляді підключення електроустановки повз розрахункового приладу обліку електричної енергії, виявити яке представники енергопостачальника при проведенні контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, а саме було змонтовано розетку з прихованою електропроводкою, при відключенні запобіжників навантаження в цій розетці є, а прихована електропроводка виявлена за допомогою відповідного засобу, тобто був встановлений факт безоблікового користування електричною енергією, про що було складено акт від 17 квітня 2016 року № 207041, який ОСОБА_1 підписала, зауважень до нього не внесла, претензій до працівників електропостачальника не мала. За результатами засідання комісії, на якому ОСОБА_1 була присутня, було складено протокол, яким визначено об'єм необлікованої електричної енергії та її вартість, яка склала 8 150 грн 38 коп.

Ураховуючи викладене, АК «Харківобленерго» просила суд стягнути з ОСОБА_1 вартість використаної, але несплаченої електричної енергії, яка підлягає обов'язковій сплаті згідно акта порушення від 14 квітня 2016 року № 207041 у розмірі 8 150 грн 38 коп.

У жовтні 2016 року ОСОБА_1 звернулась до суду із зустрічним позовом до АК «Харківобленерго» про скасування акта про порушення та зобов'язання вчинити дії.

Зустрічний позов мотивовано тим, що акт про порушення від 17 квітня 2016 року № 207041 було складено з порушенням вимог законодавства, його зміст не відповідає дійсності, вимога про сплату збитків є безпідставною, оскільки не доведено факту розкрадання електричної енергії та відсутні належні та допустимі докази на підтвердження вказаного. Представниками електропостачальника не було встановлено, яким чином із змонтованої розетки з прихованою електропроводкою споживається та здійснюється розкрадання електричної енергії. Зазначала, що указаною розеткою вона ніколи не користувалась, оскільки не знала про її існування. З акта про порушення від 17 квітня 2016 року № 207041 не встановлено, що було виявлено порушення ПКЕЕН, яке пролягає у безобліковому споживанні електричної енергії, оскільки не було встановлено факту розкрадання електричної енергії, що є умовою для стягнення збитків.

Крім того, внаслідок складання акта про порушення та встановлення суми збитків, з того часу було відключено енергопостачання до будинку, яке відсутнє на час її звернення із зустрічним позовом, однак відповідно до пункту 36 ПКЕЕН термін відключення не повинен перевищувати один місяць. Вважала, що з травня 2016 року енергопостачальник безпідставно припинив надання послуг з енергопостачання, оскільки у неї відсутня заборгованість за спожиту електричну енергію.

Ураховуючи викладене, ОСОБА_1 просила суд скасувати акт про порушення від 17 квітня 2016 року № 207041 та зобов'язати АК «Харківобленерго» безоплатно відновити електропостачання до будинку АДРЕСА_1.

Короткий змістрішення суду першої інстанції

Рішенням Комінтернівського районного суду м. Харкова від 28 листопада 2016 року у задоволенні позову АК «Харківобленерго» залишено без задоволення. Зустрічний позов ОСОБА_1 задоволено частково. Скасовано акт про порушення від 17 квітня 2016 року № 207041. У задоволенні решти позовних вимог відмовлено. Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Рішення районного суду мотивовано тим, що при перевірці дотримання споживачем ОСОБА_1 вимог Закону України «Про електроенергетику» працівниками АК «Харківобленерго» не встановлено метод розкрадання електричної енергії та не перевірено технічної можливості розкрадати електричну енергію, оскільки правопорушенням в електроенергетиці є не сам факт самовільного підключення до об'єктів електроенергетики, а саме факт розкрадання споживачем електричної енергії у разі самовільного підключення і споживання електроенергії поза межами приладів обліку, адже за відсутності факту розкрадання електроенергії відсутні і підстави для цивільно-правової відповідальності у вигляді стягнення збитків, так як і стаття 27 Закону України «Про електроенергетику» і пункт 48 ПКЕЕН передбачають умову для настання такої відповідальності.АК «Харківобленерго» не надано суду належних та допустимих доказів того, що мало місце безоблікове споживання електричної енергії та відповідно мав місце факт крадіжки електричної енергії. Тому заявлені АК «Харківобленерго» позовні вимоги щодо стягнення з ОСОБА_1 вартості необлікованої електричної енергії, розмір якої обчислений у зв'язку із порушенням споживачем пункту 48 ПКЕЕН, є необґрунтованими.

Щодо зустрічного позову ОСОБА_1, то рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що згідно довідки Зміївського районного відділення енергозбуту АК «Харківобленерго» від 15 листопада 2016 року за № 46е/28 у домоволодінні за адресою: АДРЕСА_1, електропостачання відновлено 27 жовтня 2016 року та при складанні акта про порушення ПКЕЕН від 17 квітня 2016 року було порушено положення Інструкції по складанню актів про порушення.

Короткий зміст ухвали апеляційного суду

Ухвалою Апеляційного суду Харківської області від 17 травня 2017 року апеляційну скаргу АК «Харківобленерго» відхилено. Рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 28 листопада 2016 року залишено без змін.

Судове рішення апеляційного суду мотивовано тим, що висновки суду першої інстанції про те, щозаявлені АК «Харківобленерго» позовні вимоги щодо стягнення з ОСОБА_1 вартості необлікованої електричної енергії, розмір якої обчислений у зв'язку із порушенням споживачем пункту 48 ПКЕЕН, необґрунтовані, оскільки належних та допустимих доказів на підтвердження факту крадіжки споживачем електричної енергії акціонерною компанією не надано, є законними та обґрунтованими. Задовольняючи частково зустрічні позовні вимоги ОСОБА_1, суд апеляційної інстанції виходив з того, що згідно довідки Зміївського районного відділення енергозбуту АК «Харківобленерго» від 15 листопада 2016 року за № 46е/28 у домоволодінні за адресою: АДРЕСА_1, електропостачання відновлено 27 жовтня 2016 року; оскаржуваний акт про порушення ПКЕЕН від 17 квітня 2016 року скасовано, оскільки при його складанні було порушено положення Інструкції по складанню актів про порушення.

Короткий зміст вимог касаційної скарги та її доводи

У касаційній скарзі, поданій у червні 2017 року до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, АК «Харківобленерго», посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права й порушення норм процесуального права, просила скасувати вказані судові рішення та ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги АК «Харківобленерго» задовольнити, у задоволенні зустрічного позову ОСОБА_1 відмовити.

Касаційна скарга мотивована тим, що оскаржувані судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій є незаконними, необґрунтованим й такими, що ухвалені з неправильним застосуванням норм чинного законодавства. Посилалась на те, що сума 8 150 грн 38 коп. це вартість використаної, але неоплаченої електричної енергії, яка підлягає обов'язковій сплаті. ОСОБА_1, яка є споживачем електричної енергії та несе відповідальність за стан електроустановки, допустила підключення електроустановки до електричної мережі та споживання електричної енергії з порушенням ПКЕЕН. Докази, які б підтверджували протиправність дій представників електропостачальника під час складання акта перевірки про порушення від 17 квітня 2016 року, докази, які б спростовували факт розкрадання, або спростували нараховану суму заборгованості чи обов'язок щодо її погашення, ОСОБА_1 не надані, при цьому зазначала, що саме на неї відповідно до статей 10, 57, 60 ЦПК України 2004 року покладено такий обов'язок.

Відповідальність за наслідки втручання в схему підключення електроустановки з метою створення можливості безоблікового споживання електричної енергії покладається на споживача незалежно від того, чи здійснив він це самостійно, чи допустив до своєї електроустановки будь-яких інших осіб.

За таких обставин, відсутні підстави для визнання недійсним та скасування акта про порушення ПКЕЕН від 17 квітня 2016 року№ 207041, тому у задоволенні зустрічної позовної заяви необхідно відмовити.

Крім того, суди першої та апеляційної інстанцій не у повному обсязі дослідили належні та допустимі докази у справі, внаслідок чого ухвалено необґрунтовані та несправедливі судові рішення, а саме не досліджено акт про порушення ПКЕЕН від 17 квітня 2016 року № 207041, де зазначено метод розкрадання електричної енергії, перевірено працездатність пристрою та продемонстровано виявлене порушення споживачу на вимогу п. 1.24 Інструкції по складанню актів про порушення ПКЕЕН. На схемі акта зазначено, що прихована відпайка виконана на горищі, безоблікова розетка встановлена у кухні. Отже, у вказаному акті зафіксовано факт розкрадання споживачем електричної енергії, при якому електрична енергія через безоблікову розетку споживається, але приладом обліку не враховується. З таким фактом ОСОБА_1 на час складення акта про порушення ПКЕЕН погоджувалась, про що є відмітка в акті, зауважень до складеного акта остання не вносила, претензій не мала. Таким чином, вказаним актом підтверджується технічна можливість розкрадання електричної енергії та встановлено метод розкрадання.Зокрема, законність складеного акта про порушення ПКЕЕН, факт розкрадання електричної енергії та правильність нарахувань за вказаним актом підтверджено на засіданні комісії АК «Харківобленерго», що зафіксовано у протоколі від 19 липня 2016 року.

Надходження касаційної скарги до суду касаційної інстанції

Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 12 вересня 2017 року було поновлено АК «Харківобленерго» строк на касаційне оскарження, відкрито касаційне провадження у вказаній справі та витребувано з Комінтернівського районного суду м. Харкова вищезазначену цивільну справу.

Відповідно до пункту 4 розділу XIII Перехідних положень ЦПК України у редакції Закону України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» касаційні скарги (подання) на судові рішення у цивільних справах, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, передаються до Касаційного цивільного суду та розглядаються спочатку за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Згідно зі статтею 388 ЦПК України судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.

У травні 2018 року справу передано до Верховного Суду.

Ухвалою Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 03 квітня 2019 року справу за позовом АК «Харківобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення вартості використаної, але несплаченої електричної енергії; за зустрічним позовом ОСОБА_1 до АК «Харківобленерго» про скасування акта, зобов'язання вчинити дії призначено до розгляду.

Доводи особи, яка подала заперечення на касаційну скаргу

У жовтні 2017 року до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ надійшло заперечення на касаційну скаргу від ОСОБА_1, у якому зазначено про те, що судові рішення попередніх інстанцій є законними, обґрунтованими й такими, що підлягають залишенню без змін. Зазначала, що АК «Харківобленерго» не встановлено факт розкрадання електричної енергії.

Фактичні обставини справи, встановлені судами

Судами встановлено, що ОСОБА_1, 1941 року народження, є споживачем електричної енергії за адресою: АДРЕСА_1, що підтверджується договором про користування електричною енергією від 22 липня 2009 року НОМЕР_1.

17 квітня 2016 року працівниками Зміївського районного відділення енергозбуту АК «Харківобленерго» при проведенні технічної перевірки електроустановки домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1, було виявлено порушення споживачем пункту 48 ПКЕЕН у вигляді розкрадання електричної енергії в разі самовільного підключення електроустановки повз розрахункового приладу обліку електричної енергії, виявити яке представники енергопостачальника при проведенні контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, оскільки було змонтовано розетку з прихованою електропроводкою, при відключенні запобіжників навантаження в цій розетці є, а прихована електропроводка виявлена за допомогою засобу «Дятел» Е121, про що було складено акт від 17 квітня 2016 року № 207041.

Споживач ОСОБА_1 була ознайомлена із вищевказаним актом та отримала його примірник під особистий підпис. У графі зауважень зазначала, що про наявність розетки вона не знала, розеткою не користувалась.

За результатами засідання комісії Зміївського районного відділення енергозбуту АК «Харківобленерго» з розгляду актів порушення ПКЕЕН 27 квітня 2016 року складено протокол № 24, яким визначений об'єм необлікованої електричної енергії, який складає 17946 кВт/год, вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН (наявність прихованої електричної проводки з розеткою), яка згідно розрахунку від 27 квітня 2016 року складає 8 150 грн 38 коп.

Об'єм необлікованої електричної енергії та її вартість було визначено згідно Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року за № 562.

2. Мотивувальна частина

Позиція Верховного Суду

Касаційна скарга АК «Харківобленерго» підлягає частковому задоволенню.

У частині третій статті 3 ЦПК України визначено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно із положенням частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до частини першої статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Частиною першою статті 402 ЦПК України встановлено, що у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Відповідно до частини першої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Зазначеним вимогам закону судове рішення апеляційного суду не відповідає.

Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до змісту статей 11, 15 ЦК України цивільні права та обов'язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства. Кожна особа має право на судовий захист.

Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення.

Способи захисту суб'єктивних цивільних прав розуміють як закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав, як вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів дається в статті 16 ЦК України.

Як правило, власник порушеного права може скористатися не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту свого права. Частіше за все спосіб захисту порушеного права прямо визначається спеціальним законом і регламентує конкретні цивільні правовідносини.

Складений працівниками електропостачальної організації акт про порушення ПКЕЕН є лише фіксацією такого порушення, що було виявлено під час проведення перевірки дотримання цих Правил, тому оскарження лише факту складення такого акта, який не встановлює для споживача будь-яких обов'язків і є різновидом претензії, не передбачено чинним законодавством як спосіб захисту прав.

Зазначений акт може бути визнаний як доказ (із наданням йому відповідної оцінки судом під час вирішення іншого спору), зокрема щодо відшкодування матеріальних збитків, при вирішенні якого суд зобов'язаний дати оцінку щодо дійсності цього акта.

Обраний ОСОБА_1 спосіб захисту прав шляхом подання позову про скасування акта про порушення ПКЕЕН та зобов'язання вчинити дії, сам по собі не сприяє ефективному відновленню порушеного права.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 06 лютого 2019 року у справі № 522/12901/17-ц (провадження № 14-503цс18).

Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України, частини першої статті 3 ЦПК України 2004 року кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно положень статті 57 ЦПК України 2004 року доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертів.

Відповідно до статті 60 ЦПК України 2004 року кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір.

Відносини з приводу постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України, статтями 24-27 Закону України «Про електроенергетику», Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562, (далі - Методика), ПКЕЕН.

Постачання фізичним особам електричної енергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією.

За змістом статей 6, 526, 626-631 ЦК України договір є обов'язковим для належного виконання сторонами відповідно до його умов, вимог ЦК України та інших актів цивільного законодавства.

Згідно положень статті 611 ЦК України в разі порушення зобов'язань настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Відповідно до статті 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін.

Частиною четвертою статті 26 Закону України «Про електроенергетику» передбачено, що споживач електроенергії несе відповідальність згідно із законодавством за порушення умов договору та Правил користування електроенергією, затверджених Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до частин другої, третьої статті 27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є, зокрема, крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку.

Згідно з пунктом 48 ПКЕЕН споживач несе відповідальність згідно з законодавством за порушення правил користування електричною енергією; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електроенергії без приладів обліку.

За змістом пункту 53 ПКЕЕН У разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об'єкта або має право користуватися цим об'єктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження.

У разі відмови побутового споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.

Згідно з підпунктом 5 пункту 3.1 Методики порушенням ПКЕЕН є самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку.

Відповідно до пункту 3.3 Методики розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється: за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості необлікованої електричної енергії; за кількістю днів. Якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об'єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки.

Згідно з пунктом 48 Правил та пунктом 4 Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, розмір збитків, завданих енергопостачальнику, розраховується відповідно до оформленого акта про виявлене порушення та згідно з Методикою.

Ухвалюючи рішення про відмову у задоволенні позову АК «Харківобленерго» та часткове задоволення зустрічного позову ОСОБА_1, суд першої інстанції, з висновком якого погодився й апеляційний суд, виходив із того, що АК «Харківобленерго» не надано суду належних та допустимих доказів того, що мало місце безоблікове споживання електричної енергії та відповідно мав місце факт крадіжки електричної енергії, а при складанні акта про порушенняПКЕЕН від 17 квітня 2016 року було порушено положення Інструкції по складанню актів про порушення.

Переглядаючи рішення суду першої інстанції та погоджуючись із його висновком, апеляційним судом залишено поза увагою ту обставину, що ОСОБА_1, яка є споживачем електричної енергії та несе відповідальність за стан електроустановки, допустила підключення електроустановки до електричної мережі та споживання електричної енергії з порушенням ПКЕЕН.

Факт безоблікованого споживання електричної енергії зафіксовано актом про порушенняПКЕЕН від 17 квітня 2016 року, який підписано чотирма представниками постачальника електричної енергії та самим відповідачем, жодних зауважень щодо встановлення самого факту безоблікового споживання електричної енергії до складеного акта про порушення ОСОБА_1 не внесено, акт останньою підписано.

Обґрунтовуючи доводи апеляційної скарги, АК «Харківобленерго» посилалось на те, що законність складеного акта про порушення ПКЕЕН від 17 квітня 2016 року № 207041, факт розкрадання електричної енергії та правильність нарахувань за вказаним актом підтверджено на засіданні комісії АК «Харківобленерго», що зафіксовано у протоколі від 19 липня 2016 року.

Залишаючи без змін рішення суду першої інстанції, апеляційний суд у порушення статей 212-214, 303, 315 ЦПК України 2004 року на зазначені вище положення закону, обставини справи та доводи апеляційної скарги АК «Харківобленерго» не перевірив, що свідчать про неповне встановлення судом апеляційної інстанції фактичних обставин, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, порушення норм процесуального права, у рішенні не навів мотивів та підстав відхилення доводів позивача про те, що факт порушення ПКЕЕН та безоблікового споживання електричної енергії зафіксовано зазначеним актом, оформленим відповідно до Інструкції по складанню актів про порушення ПКЕЕН та підписаним ОСОБА_1

Відповідно до пункту 1 частини третьої та четвертої статті 411 ЦПК України підставою для скасування судового рішення та направлення справи на новий розгляд є порушення норм процесуального права, що унеможливило встановлення фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення справи, якщо суд не дослідив зібрані у справі докази. Справа направляється на новий розгляд до суду апеляційної інстанції, якщо порушення норм процесуального права допущені тільки цим судом.

За таких обставин, ухвала суду апеляційної інстанції не відповідає вимогам статті 263 ЦПК України та ухвалено з порушення норм процесуального права, що в силу пункту 1 частини третьої та четвертої статті 411 ЦПК України є підставою для її скасування з передачею справи на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Керуючись статтями 400, 402, 409, 411, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу акціонерної компанії «Харківобленерго» задовольнити частково.

Ухвалу Апеляційного суду Харківської області від 17 травня 2017 року скасувати, справу передати на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий Д. Д. Луспеник

Судді: О. В. Білоконь

Б.І. Гулько

Є. В. Синельников

С. Ф. Хопта