Справа №664/46/19
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
10 квітня 2019 року Цюрупинський районний суд
у складі : судді Заславець Н.В.,
при секретарі Степановій С.К.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Олешки Херсонської області в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -
В судове засідання представник позивача не з'явився, надав суду клопотання в якому підтримує позовні вимоги та просить розглянути справу за його відсутністю, не заперечує проти розгляду справи у заочному порядку.
Відповідач у судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином шляхом публікації оголошення на веб-сайті суду, про причини неявки суд не повідомив.
У зв'язку з неявкою відповідача та не повідомленням про поважні причини такої неявки в судове засідання, в порядку ст. 280 ЦПК України, зі згоди позивача суд вважає можливим провести розгляд справи у відсутності відповідача та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 223 ЦПК України.
В зв'язку з цим в силу положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Дослідивши матеріали справи і оцінивши отримані докази, суд приходить до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з таких підстав.
Згідно ст.1054 ЦК України, за кредитним договором банк зобов'язується надати грошові кошти позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов'язується повернути кредит та сплатити проценти.
Згідно з частиною першою статті 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики.
Відповідно до ч.1 та ч.3 ст. 1049 ЦК України позичальник зобов'язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором.
Згідно зі статтями 526, 530, 610, ч.1 ст. 612 ЦК України зобов'язання повинні виконуватись належним чином у встановлений термін відповідно до умов договору та вимог чинного законодавства. Порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання).
Відповідно до ст.625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов'язання.
Таким чином, з відповідача належить стягнути заборгованість за кредитом та відсотками за користування кредитом у заявленому розмірі відповідно 5117,66 гривень, та 1632,73 гривень
Відповідно до ч.1 ст.549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов'язання (частина друга статті 549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання (частина третя статті 549 ЦК України).
Відповідач порушив свої зобов'язання за кредитним договором, оскільки не вносив обов'язковий щомісячний платіж на погашення заборгованості за кредитом та відсотків за користування кредитними коштами, і не застосував заходи щодо повного повернення кредиту та відсотків по закінченню строку кредитування, що має наслідком примусове стягнення заборгованості, а також застосування передбаченої договором відповідальності за порушення зобов'язання. Разом з тим, вимоги позивача про застосування до відповідача відповідальності за порушення зобов'язання у виді одночасного стягнення штрафу та пені має ознаки притягнення до відповідальності двічі за одне й те ж саме порушення. При цьому суд враховує правову позицію Верховного Суду України, викладену у постанові № 6-2003цс15 від 21.10.2015 року про застосування статті 61 Конституції України щодо застосування подвійної цивільно-правової відповідальності (пені та штрафу), відповідно до якої штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення - порядку й строків погашення кредиту суперечить ч.1 статті 61 Конституції України. За положеннями статті 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення. Враховуючи вищевикладене та оскільки відповідно до положень ст. 549 ЦК України штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення - строків виконання грошових зобов'язань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у статті 61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення. У постанові Верховного Суду ( провадження № 61-4835 св18) на підставі вище вказаної постанови Верховного Суду України зазначено, що в постанові від 21.10.2015 року відсутній висновок про те, який же вид неустойки (штраф чи пеню) підлягає стягненню та який критерій має бути застосовано для його вибору. Тлумачення статей 3 та 549 ЦК України дозволяє стверджувати, що при виборі того, який вид неустойки (штраф чи пеня) повинен стягуватися , слід враховувати справедливість та розумність (п.6 ст. 3 ЦК України). Тому необхідно визначити стягнення якого виду неустойки ( штрафу чи пені) є нерозумним і несправедливим, з урахуванням їх розміру.
Таким чином, враховуючи положення п. 6 ст. 3 ЦК України справедливості і розумності, положень ч.3 ст. 549 ЦК України, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача лише штраф (фіксована частина) в сумі 500,00 гривень та штраф (процентна складова) в сумі 528,96 гривень, за наявності створеної ним суми заборгованості за кредитом та процентами за користування кредитом відповідно у розмірах: заборгованість за кредитом в сумі 5117,66 гривень, заборгованість по процентах в сумі 1632,73 гривень. Тоді як заявлений розмір пені у 3828,79 гривень є надто завищеним, і його розмір є явно несправедливим відносно загального розміру заборгованості за кредитом. Тому у задоволенні позовних вимог про стягнення пені належить відмовити.
Таким чином, заявлені вимоги підлягають частковому задоволенню, і з відповідача на користь позивача належить стягнути заборгованість за кредитом в сумі 5117,66 гривень, заборгованість по процентах за користування кредитом в сумі 1632,73 гривень, штраф (фіксована частина) в сумі 500,00 гривень, штраф(процентна складова) в сумі 528,96 гривень, а всього суму заборгованості, яка становить 7779,35 гривень.
Судові витрати, понесені позивачем, покласти на відповідача.
На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 223, 229, 247, 259, 263-265, 280-282 ЦПК України, ст.ст. 526, 549, 551, 616, 625, 1049-1054 ЦК України, суд
Позов Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» заборгованість за кредитним договором № б/н від 06.12.2007 року в сумі 7779,35 гривень та судові витрати по сплаті судового збору в сумі 1762,00 гривень, а всього стягнути 9541,35 гривень.
У задоволенні решти вимог відмовити за необґрунтованістю.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яку може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
На рішення протягом тридцяти днів з дня його проголошення може бути подана апеляційна скарга до Херсонського апеляційного суду через Цюрупинський районний суд.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Відповідач - ОСОБА_1, РНОКПП НОМЕР_1, зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1.
Суддя: підпис Н.В. Заславець
Згідно з оригіналом.
Суддя Заславець Н.В.