Справа № 375/1679/18
Провадження № 2/375/115/19
ЗАОЧНЕ Р І Ш Е Н Н Я
11.04.2019 Рокитнянський районний суд Київської області у складі:
головуючого судді - Литвина О.В.,
при секретарі - Куць В.А,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт.Рокитне цивільну справу за позовом публічного акціонерного товариства по газопостачанню та газифікації "Київоблгаз" до ОСОБА_1
про стягнення матеріальної шкоди через несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ -
В обґрунтування позовної вимоги зазначає, що між ПАТ «Київоблгаз» та ОСОБА_1 був укладений типовий договір про надання населенню послуг по газопостачанню АДРЕСА_1.
В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_2 позов підтримав та просив його задовольнити, пославшись на наявність в матеріалах справи достатніх доказів несанкціонованого втручання відповідача в роботу ЗВТ, що завдало збитків ПАТ "Київоблгаз".
Відповідач в судове засідання повторно не зявився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, про причини неявки не повідомив.
Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України.
Заслухавши представника позивача, допитавши свідків, дослідивши письмові докази судом встановлені такі фактичні обставини.
Позивач на підставі ліцензії серії АГ № 507469, виданої на підставі рішення Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 1079 від 23.06.2011 ( переоформлена рішенням від 01.09.2015 № 2248) здійснює розподіл природного газу, газу (метану) вугільних родовищ (а.с. 7-8).
Відповідач ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_2, що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (а.с.26-27) та є споживачем природного газу за вказаною адресою, послуги з постачання якого йому надає позивач.
16.03.2017 працівниками Рокитнянської дільниці ПАТ «Київоблгаз» за місцем проживання відповідача було виявлено несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ. По даному факту працівниками позивача на місці виявлення порушення та за участю члена сімї відповідача 16.03.2017 було складено Акт про порушення № 577, який у свою чергу був підписаний двома представниками позивача та та членом сімї відповідача (а.с. 20) і при цьому останній не висловив жодних заперечень з приводу викладених у аткі обставин.
Відразу після виявлення порушення, а саме 16.03.2017 представниками ПАТ «Київоблгаз» було складено акт про усунення порушення шляхом зняття лічильника на експертизу, встановлення лічильника з підмінного фонду (а.с. 13). Вказані акти підписані представниками ПАТ «Київоблгаз» та та тим же таки членом сімї відповідача без будь-яких зауважень з боку останнього.
21.05.2018 відповідачу було надіслано поштою вимогу про сплату завданих збитків (а.с. 36). На разі, на час вирішення спору судом заборгованість за не облікований (донарахований) об'єм природного газу у вказаній сумі залишається бути невідшкодованою відповідачем.
Заслухавши представника позивача у судовому засіданні, дослідвиши отримані у справі письмові докази, суд приходить до наступного висновку.
Відповідно до вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Згідно з вимогами ст.264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; як розподілити між сторонами судові витрати; чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову.
Правилами ст.12 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
Відповідно до ст..13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Відповідно до частини першої статті 81 зазначеного вище Кодексу кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи (ч. 5 ст.81 ЦПК України).
Відповідач своїм право подати відзив на позов не скористався, а тому суд вирішує спір на підставі наявних доказів.
Судом встановлено, що між сторонами спору виникли правовідносини, які випливають із договору постачання природного газу.
Відповідно до ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.
До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін.
Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору постачання енергетичними та іншими ресурсами.
ЗУ «Про ринок природного газу» визначає наступних суб'єктів ринку природного газу: оператор газотранспортної системи; оператор газорозподільної системи; оператор газосховища, оператор установки LNG, замовник, оптовий продавець, оптовий покупець, постачальник, споживач.
З матеріалів справи вбачається, що у спірних правовідносинах ПАТ «Київоблгаз» має статус оператора газорозподільної системи (згідно пункту 4 глави 1 розділу І Кодексу газородподільних систем, оператор ГРМ - суб'єкт господарювання, що на підставі ліцензії здійснює діяльність з розподілу природного газу газорозподільною системою, яка знаходиться у його власності або користуванні відповідно до законодавства, та здійснює щодо неї функції оперативно-технологічного управління), а відповідач - статус споживача (згідно пункту 4 глави 1 розділу І Кодексу газородподільних систем, споживач природного газу - фізична особа, фізична особа - підприємець або юридична особа, яка отримує природний газ на підставі договору постачання природного газу з метою використання для власних потреб, зокрема в якості сировини, а не для перепродажу).
Згідно з пунктом 3 розділу І Правил постачання природного газу, затверджених постановою НКРЕКП № 2496 від 30.09.2015 року, постачання природного газу споживачу здійснюється на підставі договору постачання природного газу між постачальником і споживачем, який укладається відповідно до вимог цих Правил.
Договір постачання природного газу має відповідати Типовому договору постачання природного газу побутовим споживачам, що затверджується Регулятором та оприлюднюється в установленому порядку.
Договір постачання природного газу побутовим споживачам укладається з урахуванням статей 633, 634, 641 та 642 ЦК України шляхом заявочного приєднання побутового споживача до умов договору, що розміщений на офіційному вебсайті Регулятора та постачальника і не потребує двостороннього підписання письмової форми договору.
Також, згідно з пункту 1.3 Типового договору постачання природного газу (затвердженого Постановою НКРЕКП № 2500 від 30.09.2015р), цей Договір є договором приєднання, що укладається з урахуванням вимог статей 633, 634, 641, 642 Цивільного кодексу України на невизначений строк шляхом приєднання Споживача до умов цього Договору. Фактом згоди Споживача про приєднання до умов цього Договору є отримання Постачальником поданої Споживачем заяви-приєднання до умов договору постачання природного газу побутовим споживачам за формою, встановленою у додатку 1 до цього Договору, та/або сплачений Споживачем рахунок (квитанція) Постачальника за поставлений природний газ, а щодо постачальника, на якого в установленому чинним законодавством порядку покладені спеціальні обов'язки з постачання природного газу побутовим споживачам, - факт споживання природного газу відповідно до вимог Правил постачання та за умови, що у Споживача відсутній інший діючий постачальник (для забезпечення приєднання до умов договору постачання природного газу побутовим споживачам усіх діючих побутових споживачів, об'єкти яких знаходяться в межах закріпленої території постачальника із спеціальними обов'язками, останній в установленому порядку надсилає кожному побутовому споживачу заяву-приєднання разом із супровідним листом за формою, встановленою у додатку 2 до цього Договору).
Факт приєднання відповідача до умов Типового договору з огляду на встановлені обставини спору у суду сумнівів не викликає.
У відповідністю зі ст.526 ЦК України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов і вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Відповідно до ч.2 ст.13 ЗУ «Про ринок природного газу» споживач зобов'язаний, зокрема: укласти договір про постачання природного газу; забезпечувати своєчасну та повну оплату вартості природного газу згідно з умовами договорів; не допускати несанкціонованого відбору природного газу; забезпечувати безперешкодний доступ уповноважених представників оператора газотранспортної системи, оператора газорозподільної системи до вузлів обліку природного газу та з метою встановлення вузлів обліку газу; припиняти (обмежувати) споживання природного газу відповідно до вимог законодавства та умов договорів.
Відповідно до підпункту 5 пункту 5.2 розділу V Типового договору постачання природного газу споживач зобов'язаний не допускати несанкціонованого відбору газу.
У разі порушення або невиконання своїх обов'язків споживач несе відповідальність згідно із законом (ч.3 ст.13 ЗУ «Про ринок природного газу»).
Згідно з пунктом 1 глави 2 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем до порушень споживача та несанкціонованого споживача, які кваліфікуються як несанкціонований відбір природного газу з ГРМ (крадіжка газу) та внаслідок яких щодо них здійснюється нарахування необлікованих об'ємів (обсягів) природного газу, належать: 1) наявність несанкціонованого газопроводу; 2) несанкціоноване відновлення газоспоживання; 3) несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ (комерційного ВОГ, зокрема лічильника газу); 4) несанкціоноване підключення газових приладів на об'єкті споживача, який обліковується за нормами споживання; 5) несанкціоноване підключення газових приладів, внаслідок якого перевищується діапазон обчислення вузла обліку (сумарна номінальна потужність газових приладів і пристроїв перевищує діапазон обчислення вузла обліку); 6) використання природного газу споживачем за відсутності чи після розірвання договору розподілу природного газу.
Проведеною експертизою було підтверджено несанкціоноване втручання в роботу лічильника газу, що належить відповідачу, а саме: пошкоджені шліци на корпусі лічильника.
Відповідно до пунктів 2, 3, 8, 11 глави 5 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем акт про порушення складається в присутності споживача/несанкціонованого споживача та/або незаінтересованої особи (представника власника/користувача, на території чи об'єкті якого сталося порушення, або органу місцевого самоврядування) за умови посвідчення його особи та засвідчується їх особистими підписами. Акт про порушення складається в двох примірниках, один з яких залишається у споживача (несанкціонованого споживача), який має право внести до акта про порушення свої зауваження та заперечення. Представник оператора ГРМ перед складанням акта про порушення зобов'язаний повідомити споживача (несанкціонованого споживача) про його право внести зауваження та заперечення до акта про порушення, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень.
Акт про порушення має бути розглянутим комісією з розгляду актів про порушення оператора ГРМ, яка визначає його правомірність та приймає щодо них відповідне рішення.
За результатами розгляду акта про порушення на засіданні комісії може бути прийнято рішення про його задоволення (повністю або частково), або необхідність додаткового обстеження чи перевірки, або додаткових пояснень тощо, або скасування акта про порушення.
При задоволенні комісією акта про порушення складається акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об'єму та обсягу природного газу і його вартості.
Отже, відповідач був обізнаний про факт виявлення порушення, про розмір збитків, отримав копії всіх документів, якими був встановлений факт порушення, не подав до вказаних документів жодних зауважень чи заперечень, не оскаржив складені за результатом їх виявлення документи в установленому законом порядку.
Таким чином, суд дійшов висновку, що відповідач несанкціоновано втручався в роботу ЗВТ (комерційного ВОГ, зокрема лічильника газу), тому є підстави для застосування санкцій, передбачених законом, зокрема, передбачених Кодексом газорозподільних систем, в тому числі для розрахунку збитку.
При визначенні розміру суми, що підлягає стягненню, суд виходить з наступного:
Відповідно до пункту 11 глави 5 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем при складанні акта-розрахунку враховується:
1) розрахований відповідно до вимог цього розділу необлікований (донарахований) об'єм природного газу, що припадає на період до 01 числа місяця, в якому прийнято рішення комісії щодо задоволення акта про порушення (тобто до закритого балансового періоду), не потребує коригування (включення до) закритих періодів, а його вартість в повному обсязі має бути компенсована споживачем (несанкціонованим споживачем) Оператору ГРМ. При цьому вартість природного газу визначається за цінами закупівлі природного газу Оператором ГРМ протягом періоду необлікованого природного газу;
2) розрахований відповідно до вимог цього розділу необлікований (донарахований) об'єм природного газу, що припадає на період після 01-го числа місяця, в якому прийнято рішення комісії щодо задоволення акта про порушення, включається в баланс поточного календарного місяця за загальними правилами і вважається об'ємом постачання природного газу споживачу його діючим постачальником. Виключенням є об'єм природного газу, нарахований несанкціонованому споживачу та споживачу, у якого відсутній постачальник, вартість якого має бути компенсована Оператору ГРМ за цінами закупівлі ним природного газу в поточному календарному місяці;
3) при розрахунку необлікованого (донарахованого) об'єму природного газу має бути віднятий об'єм природного газу, фактично сплачений споживачем протягом періоду порушення. Виключенням є несанкціонований відбір газу поза охопленням комерційного вузла обліку;
4) при розрахунку необлікованого (донарахованого) об'єму природного газу пільги та субсидії, на які має право побутовий споживач, не враховуються.
Відповідно до пункту 12 глави 5 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем вартість необлікованого (донарахованого) об'єму природного газу, яка пред'являється до сплати споживачу (несанкціонованому споживачу) в результаті задоволення акта про порушення, зазначається в окремому платіжному рахунку Оператора ГРМ, який надається під особистий підпис споживача (несанкціонованого споживача) або надсилається йому рекомендованим поштовим відправленням разом із супровідним листом, що оформлюється у довільній формі.
Відповідно до ч. 1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки позовні вимоги задовольняються у повному обсязі, сплачений позивачем при зверненні до суду судовий збір за платіжним дорученням № 267 від 28.03.2018 у розмірі 1762.00 грн. (а.с.1) підлягає стягненню на його користь з відповідача у справі.
Керуючись ст. ст. 4, 12, 13, 19, 76-83, 137, 141, 263-265, 280 ЦПК України, ст. ст. 11, 22, 526, 610, 1166 ЦК України, ст..13 ЗУ «Про ринок природного газу», Кодексом газорозподільних систем, затвердженим постановою НКРЕКП від 30.09.2015року №2494, Правилами постачання природного газу, затверджених постановою НКРЕКП від 30.09.2015року №2494, суд,-
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржено відповідачем в загальному поряду, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.
Апеляційна скарга на рішення суду подається через суд першої інстанції протягом тридцяти днів з дня його ухвалення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.В. Литвин

Рішення набрало законної сили "___"_____________________________20___