У Х В А Л А

18.04.2019 р. м. Жмеринка

Суддя Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області Порощук П.П., отримавши та вивчивши клопотання ОСОБА_1 про звільнення його від сплати судового збору, яка подана одночасно із позовною заявою ОСОБА_1 до Держави Україна в особі держказначейської служби, Барського районного відділення обласного бюро судово медичних експертиз, Вінницького обласного бюро судово медичних експертиз про відшкодування моральної шкоди за сфальсифіковані висновки судово медичної експертизи, на підставі яких позивач отримав вирок,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до держави Україна в особі держказначейської служби, Барського районного відділення обласного бюро судово медичних експертиз, Вінницького обласного бюро судово медичних експертиз про відшкодування моральної шкоди за сфальсифіковані висновки судово медичної експертизи, на підставі яких позивач отримав вирок.

У додатку до позовної заяви надано клопотання про звільнення від сплати збору без дати, у якому позивач, просить звільнити його від збору. Зазначив наступне обґрунтування: пенсія єдине джерело його існування. Розмір пенсії вказаний в довідці від 09.01.2019 р. З цієї суми (пенсії) стягуються судові збори та борги доказ довідка з ДВС. На прожиття йому залишається сума, вказана в довідці з пенсійного фонду 300 грн., довідка від 18.03.2019 р. Інших доходів немає доказ довідка з фіскальної служби. Крім того наголосив, що вразі виникнення сумнівів в достовірності доказів оригінали у судді Шепеля.

Суд вивчивши клопотання заявника ОСОБА_1 про звільнення від сплати збору, а також надані ним відомості, на які заявник вказав як на докази описанні в самому клопотанні, дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч.1 ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно ч.1 ст.183 ЦПК України, будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: 1) повне найменування (для юридичних осіб) або імя (прізвище, імя та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); 2) найменування суду, до якого вона подається; 3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі; 4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; 5) підстави заяви (клопотання, заперечення); 6) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення); 7) інші відомості, що вимагаються цим Кодексом.

З описаного заявником клопотання суд в даному видку не вбачає підстав для його задоволення, тому що особою яка звернулася з даним клопотанням хоча і описано підстави для можливого його задоволення, однак підтверджуючих доказів того ОСОБА_1 не надано, тобто не дотримано вимоги п.6 ч.1 ст.183 ЦПК України.

Так відповідно ст. 95 ЦПК України, письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Звільнення, зменшення, відстрочення, розстрочення сплати судового збору за клопотанням сторони є правом суду, а не його обовязком, тому відбувається на розсуд суду у кожному конкретному випадку на підставі поданих стороною доказів та наведених у клопотанні підстав. Тобто, недостатньо тільки написати клопотання де розписати складнощі теперішнього життя заявника, а необхідно ще подати достатні докази, які підтверджують інформацію викладену у клопотанні. Суд вважає заявник не надав доказів, які мають відповідати нормам чинного законодавства.

Разом з цим загальним процесуальним принципом у суді є рівність сторін у справі - ст.129 Конституції України, тому посилання заявника лише на інформацію яку він надав суду у вигляді ксерокопій, що залишаються подані з порушенням вимог п.5.27 ДСТУ 4163-2003 "Вимоги до оформлювання документів", який затверджений Наказом Держспоживстандарту України від 7 квітня 2003 р. N55, засвідчення копій документів здійснюється шляхом проставляння відмітки зі слів "Згідно з оригіналом", назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії, не може бути для суду підставою для звільнення від сплати судового збору.

Крім того суд наголошує заявнику і на те, що підстави звільнення від сплати судового збору чітко визначенні нормою ст.8 Закону України «Про судовий збір».

Беручи до уваги вищезазначене суд прийшов до висновку, письмове клопотання подано без додержання вимог статті 183 ЦПК України, а тому воно підлягає поверненню заявнику без розгляду.

Відповідно до викладених мотивів, керуючись ст.ст.183,260,261,353 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Клопотання ОСОБА_1 про звільнення його від сплати судового збору, яка подана одночасно із позовною заявою ОСОБА_1 до держави Україна в особі держказначейської служби, Барського районного відділення обласного бюро судово медичних експертиз, Вінницького обласного бюро судово медичних експертиз про відшкодування моральної шкоди за сфальсифіковані висновки судово медичної експертизи, на підставі яких позивач отримав вирок, повернути заявнику без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду Вінницької області протягом пятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя Порощук П.П.