У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"23" квітня 2019 р. м. Київ

Дніпровський районний суд міста Києва у складі: головуючого - судді САВЛУК Т.В., за участі секретаря Бурячек О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщені Дніпровського районного суду міста Києва заяву представника відповідача - адвокатаПлемениченко Г.В. про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 26 грудня 2018 року, яке ухвалено в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про стягнення заробітної плати, компенсації про невикористану відпустку та середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні працівника, -

в с т а н о в и в :

26 грудня 2018 року Дніпровським районним судом м. Києва ухвалено заочне рішення про часткове задоволення позову ОСОБА_1 до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про стягнення заробітної плати, компенсації про невикористану відпустку та середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні працівника.

Присуджено стягнути з Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 заробітну плату в розмірі 6618 грн. 00 коп., компенсацію за невикористану щорічну відпустку в розмірі 413 грн. 64 коп., середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні в розмірі 4477 грн. 41 коп., моральну шкоду в розмірі 500 (п'ятсот) грн. 00 коп., а всього на загальну суму 12 009 грн. 05 коп.

В іншій частині позову - відмовлено.

Рішення в частині стягнення з Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 в розмірі 3000 (три тисячі) грн. 00 коп. підлягає негайному виконанню.

Стягнути з Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 в дохід держави судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 704,80 грн.

03 квітня 2019 року представника відповідача - адвокат Племениченко Г.В. звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 26 грудня 2018 року, обґрунтовуючи підстави для скасування заочного рішення суду відповідач посилається на те, що судом розглянуто справу у відсутності відповідача , у зв'язку з чим відповідач не мав змоги подати відзив на позовну заяву та докази на спростування заявлених позовних вимог, які підтверджують відсутність спору, оскільки на час звільнення позивача із займаною посади роботодавцем проведено повний розрахунок при звільненні працівника.

Представник відповідача - адвокат Племениченко Г.В. в судовому засіданні просив задовольнити заяву та скасувати заочне рішення суду, мотивуючи свою позицію тим, що відповідач не отримав ухвалу про відкриття провадження у цивільній справі, яка призначена до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін, що позбавило відповідача надати відзив на позов та долучити докази, які безпосередньо впливають на розгляд спору по суті та дають підстави вважати про відсутність предмету позову, оскільки на час звільнення позивача із займаної посади роботодавцем проведено повний розрахунок, в той час ухвалюючи рішення суд обмежився дослідженням доказів, які долучено позивачем до позовної заяви, які є суперечливими та можуть бути спростовані відповідачем під час розгляду справи по суті, тому за наведених обставин є підстави скасувати заочне рішення та призначити справу до розгляду в загальному позовному провадженні.

ПозивачПобєдаш А.П. в судовому засіданні просила відмовити у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення з підстав, викладених у письмових запереченнях, обґрунтовуючи свою позицію тим, що надані відповідачем докази, а саме накази, заяви, відомості про виплату грошей) є сфальсифікованими, оскільки з жодним документом позивач під час перебування у трудових стосунках з відповідачем не була ознайомлена, підпис під цими документами, нібито зроблений позивачем, підроблений, надані суду докази належним чином не засвідчені та не можуть вважатись належними та допустимими доказами.

Вислухавши думку учасників справи, дослідивши матеріали справи, оцінивши наведені відповідачем підстави для скасування заочного рішення, суд приходить до наступного.

Відповідно до ч.1 ст. 288 Цивільного процесуального кодексу України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто, за змістом вказаних положень чинного законодавства, скасування заочного рішення суду можливе за умов, що відповідач не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, та відповідач надає докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Наявність вищенаведених обставин повинна бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них, заочне рішення скасуванню не підлягає.

Відповідно до ст. 12 Цивільного процесуального кодексу України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов'язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Обґрунтовуючи заявлені вимоги про скасування заочного рішення, відповідач у поданій заяві посилається, зокрема на те, що він не отримав ухвалу про відкриття провадження у справі та виклики в судове засідання, у зв'язку з чим не мав змоги скористатись наданими йому процесуальними правами, серед іншого подати відзив на позов та долучити належні докази у справі, які не були досліджені судом, однак стосуються предмету доказування та свідчать про відсутність предмету спору, що зумовлює доведення цих обставин лише під час розгляду справи по суті та дає підстави скасувати заочне рішення та призначити справу до судового розгляду в порядку спрощеного позовного провадження.

У відповідності до ч. 3 ст.287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що з урахуванням наведених відповідачем підстав для скасування заочного рішення та долучених письмових доказів, на дослідженні яких наполягає відповідач, які мають істотне значення для правильного вирішення спору в частині доведення наявності/відсутності заборгованості по виплаті позивачу заробітної плати та проведення повного розрахунку при звільненні, що є предметом спору, та враховуючи той факт, що обставини справи з'ясовуються судом на засадах змагальності, є підстави для скасування заочного рішення суду та призначити справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з викликом (повідомленням) сторін.

З'ясовуючи питання дотримання строків звернення відповідача з цією заявою до суду, суд враховує, що заява про скасування заочного рішення подана в межах строків, визначених ст.284 Цивільного процесуального кодексу України, оскільки оскаржуване судове рішення відповідач отримав 11 березня 2019 року, тому подав заяву про перегляд заочного рішення в межах визначених цивільно-процесуальним законодавством строків.

Враховуючи викладене та керуючись ст. ст. 284, 287 Цивільного процесуального кодексу України, суд

п о с т а н о в и в:

Заяву представника відповідача - адвоката Племениченко Г.В. про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 26 грудня 2018 року, яке ухвалено в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про стягнення заробітної плати, компенсації про невикористану відпустку та середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні працівника, -задовольнити.

Заочне рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 26 грудня 2018 року, ухвалене в межах розгляду цивільної справи за позовомОСОБА_1 до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про стягнення заробітної плати, компенсації про невикористану відпустку та середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні працівника, - скасувати.

Розгляд справи проводити у порядку спрощеного позовного провадження з викликом учасників справи.

Призначити справу до розгляду на «20» травня 2019 року на 14.30год.,яке відбудеться у приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва (м. Київ, вул. О. Кошиця, 5, зал № 7).

Відповідач має право у п'ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву у порядку та з дотриманням вимог ст.ст. 178, 191 ЦПК України. Одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копію відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов'язаний надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Встановити позивачу п'ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частини третьої - п'ятої ст. 178 Цивільного процесуального кодексу України, в якій позивач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених відповідачами у відзиві заперечень і мотиви їх визнання або відхилення.

Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі інтернетhttp://dn.ki.court.gov.ua.

Ухвала оскарженню не підлягає.

С у д д я