Справа № 175/4640/17
Провадження № 2/204/669/19
УХВАЛА

іменем України

18 квітня 2019 року м. Дніпро

Красногвардійський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого - судді Книш А.В.,

секретар судового засідання Окунська М.О.,

за участі:

представника позивача ОСОБА_1,

представника відповідача ОСОБА_2,

представника відповідача ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_4 до Державного підприємства «Центр державного земельного кадастру», ОСОБА_5, треті особи ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, Головне управління ДФС у Дніпропетровській області про визнання недійсною оцінки майна та скасування її результатів, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду перебуває цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_4 до Державного підприємства «Центр державного земельного кадастру», ОСОБА_5, треті особи ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, Головне управління ДФС у Дніпропетровській області про визнання недійсною експертної грошової оцінку земельної ділянки, визнання недійсним та скасування звіту про експертну грошову оцінку земельної ділянки.

До початку судового засідання через канцелярію суду представник відповідача ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_2 та третя особа ОСОБА_7 подали клопотання про закриття провадження у справі, оскільки справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, посилаючись на правову позицію викладену в постанові ОСОБА_9 Верховного Суду від 13 березня 2018 року в справі №914/881/17.

Представник відповідача ОСОБА_2 підтримав в судовому засіданні своє клопотання і клопотання третьої особи ОСОБА_7 та просив їх задовольнити.

Представник позивача ОСОБА_1 просив відмовити в задоволенні клопотань, посилаючись на те, що позивач має право змінювати позовні вимоги, доповнювати їх, чим вважає за необхідне скористатися. Крім того, вказав, що взагалі просить зупинити провадження у справі, про що раніше подавав письмове клопотання.

Представник відповідача Державного підприємства «Центр державного земельного кадастру» ОСОБА_3 просила задовольнити клопотання.

Вирішуючи заявлені клопотання судом враховується наступне.

Статтею 19 ЦПК України передбачено, що суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами.

Правові засади здійснення оцінки майна, майнових прав та професійної оціночної діяльності в Україні, її державного та громадського регулювання, забезпечення створення системи незалежної оцінки майна з метою захисту законних інтересів держави та інших субєктів правовідносин у питаннях оцінки майна, майнових прав та використання її результатів визначені Законом № 2658-III.

Згідно із частиною четвертою статті 3 цього Закону процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. Вимоги до звітів про оцінку майна та актів оцінки майна встановлюються відповідно до статті 12 цього Закону.

Підставою проведення оцінки майна є, зокрема, договір між субєктом оціночної діяльності субєктом господарювання та замовником оцінки, який укладається в письмовій формі та може бути двостороннім або багатостороннім (за змістом частини першої статті 10 і частини першої статті 11 Закону № 2658-III).

Відповідно до статті 33 Закону № 2658-III спори, повязані з оцінкою майна, майнових прав, вирішуються в судовому порядку.

Статтею 32 Закону № 2658-III передбачена відповідальність оцінювачів та субєктів оціночної діяльності, частиною другою якої визначено, що оцінювачі та субєкти оціночної діяльності субєкти господарювання несуть відповідальність за невиконання або неналежне виконання умов договору, зокрема, за недостовірність чи необєктивність оцінки майна, відповідно до умов договору та закону.

Відтак, чинним законодавством України передбачені підстави відповідальності субєкта оціночної діяльності субєкта господарювання в разі неналежного виконання (зокрема, недостовірність чи необєктивність оцінки майна) ним своїх обовязків.

Водночас звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна субєктом оціночної діяльності субєктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника субєкта оціночної діяльності (частина перша статті 12 Закону № 2658-III).

Системний аналіз наведених норм чинного законодавства свідчить про те, що звіт по оцінку майна є документом, який фіксує дії субєкта оціночної діяльності субєкта господарювання щодо оцінки майна, здійснювані ним у певному порядку та спрямовані на виконання його професійних обовязків, визначених законом і встановлених відповідним договором.

Звіт про оцінку майна не створює жодних правових наслідків для учасників правовідносин з оцінки майна, а лише відображає та підтверджує зроблені субєктом оціночної діяльності субєктом господарювання висновки і його дії щодо реалізації своєї практичної діяльності.

Отже, встановлена правова природа звіту про оцінку майна унеможливлює здійснення судового розгляду щодо застосування до нього наслідків, повязаних зі скасуванням юридичних актів чи визнанням недійсними правочинів.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові ОСОБА_9 Верховного Суду від 13 березня 2018 року у справі № 914/881/17. ОСОБА_10 ОСОБА_9 Верховного Суду зазначила, що спори про визнання недійсним звіту про оцінку майна не можуть бути розглянуті й у порядку іншого (ніж господарське) судочинства.

Доводи представника позивача ОСОБА_1 щодо можливості у майбутньому змінити або доповнити позовні вимоги судом до уваги не приймаються, оскільки позовну заяву предявлено до суду ще 06 грудня 2017 року та до даного часу позивач не скористався таким правом. Клопотання представника позивача ОСОБА_1 щодо необхідності зупинення провадження у справі не підлягає розгляду, оскільки провадження у справі підлягає закриттю з вищевикладених підстав.

Згідно п. 1) ч. 1 ст. 155 ЦПК України, суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

За таких обставин, враховуючи, що предявлені позивачем позовні вимоги зводяться до недійсності та скасуванням звіту про оцінку майна, суд вважає, що справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, а тому приходить до висновку про необхідність закриття провадження у справі.

На підставі викладеного, керуючись п. 1) ч. 1 ст. 255 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Провадження у справі за позовом ОСОБА_4 до Державного підприємства «Центр державного земельного кадастру», ОСОБА_5, треті особи ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, Головне управління ДФС у Дніпропетровській області про визнання недійсною оцінки майна та скасування її результатів закрити.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Дніпровського апеляційного суду через Красногвардійський районний суд м. Дніпропетровська протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду, якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Головуючий: