Справа № 206/6521/17
Провадження № 2/206/52/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
12.04.2019 Самарський районний суд м. Дніпропетровська
головуючий суддя Маштак К.С.
секретаря судового засідання Мороза К.Т.
представника позивача ОСОБА_1
представника відповідача ОСОБА_2
розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду у м. Дніпрі заяву представника позивача ОСОБА_1 про призначення експертизи у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4, треті особи: Восьма дніпровська державна нотаріальна контора, ОСОБА_5, ОСОБА_6 про застосування наслідків нікчемного правочину,
В провадженні Самарського районного суду м. Дніпропетровська знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4, треті особи: Восьма дніпровська державна нотаріальна контора, ОСОБА_5, ОСОБА_6 про застосування наслідків нікчемного правочину.
Мотивами для призначення даної експертизи представник позивача вказала необхідністьзясування обставин, що мають значення для справи, а саме встановити можливість підписання заповіту особою, яка в силу повної відсутності зору не може розрізняти текст, зображення, писати, тощо, і для чого необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо.
Представник відповідача заперечувала проти призначення експертизи та просила клопотання залишити без розгляду, оскільки представником позивача не сплачено судовий збір, тому що, на думку представника відповідача, призначення експертизи є способом забезпечення позову та за нього сплачується судовий збір.
Проаналізувавши зміст питань, які має намір поставити представник позивача та підстави заявленого клопотання, предмет доказування у даній справі, вислухавши думку представника відповідача та дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що клопотання представника позивача про призначення експертизи підлягає частковому задоволенню з огляду на таке.
Так, відповідно до ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для зясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо. При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.
Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.
Згідно з ч. 1, 3 ст. 107 ЦПК України матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом, або учасник справи, якщо експертиза проводиться за його замовленням. При призначенні експертизи суд з урахуванням думки учасників справи визначає, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи. Суд може також заслухати призначених судом експертів з цього питання. Копії матеріалів, що надаються експерту, можуть залишатися у матеріалах справи.При визначенні матеріалів, що надаються експерту чи експертній установі, суд у необхідних випадках вирішує питання про витребування відповідних матеріалів за правилами, передбаченими цим Кодексом для витребування доказів.
П. 1.1, 1.3, 1.12 Розділу І Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 8 жовтня 1998 року № 53/5 встановлено, що основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (літерних та цифрових) і підпису. Такою експертизою вирішуються і деякі неідентифікаційні завдання (установлення факту виконання рукописного тексту під впливом будь-яких факторів, що заважають (природних: хворобливий стан, хронічні захворювання, вікові зміни; тимчасових зовнішніх: незвичне тримання засобу для писання, незвична поза, обмеження зорового контролю тощо; тимчасових внутрішніх: алкогольне спяніння, фармакологічні, наркотичні засоби тощо; штучних: викривлення письма зміненими рухами); визначення статі виконавця, а також належності його до певної групи за віком тощо). Обєктом почеркознавчої експертизи є почерковий матеріал, в якому відображені ознаки почерку певної особи у тому обсязі, в якому їх можна виявити для вирішення поставлених завдань. Для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів. Для проведення досліджень орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), повинен(на) надати експерту вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку (цифрових записів, підпису) особи, яка підлягає ідентифікації.У документі про призначення експертизи (залучення експерта) слід указати на встановлені органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), особливі обставини виконання рукописного тексту, які могли вплинути на змінення ознак почерку (незвична поза або незвичний стан виконавця тощо). Якщо є дані, що виконавцем є особа, у якої порушена координація рухів, про це також слід повідомити експерта. У разі виконання рукописного тексту особою похилого або старечого віку потрібно надати відомості про рік її народження і стан здоров'я на момент можливого виконання об'єкта почерку, що досліджується.
З приводу зауважень представника відповідача щодо залишення заяви про призначення експертизи без розгляду, оскільки представником позивача не сплачено судовий збір, тому що, на думку представника відповідача, призначення експертизи є способом забезпечення позову та за нього сплачується судовий збір у розмірі, встановленому законом, суд вважає за необхідне зазначити наступне.
Відповідно до ч. 1 ст. 116 ЦПК України суд за заявою учасника справи або особи, яка може набути статусу позивача, має забезпечити докази, якщо є підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим.
Метою такого процесуального механізму, як забезпечення доказів, є допомога особам, котрі беруть участь у справі, одержати для подання до суду докази, отримання яких у майбутньому може стати неможливим або ускладненим. Забезпечення доказів спрямоване на недопущення їх знищення чи втрати. При цьому, такі докази мають існувати на момент подання заяви про забезпечення доказів, і особа, яка подає відповідну заяву, повинна вказати на обставини, що можуть свідчити про те, що в майбутньому певний доказ може бути втрачений, або його стане складніше подати.
Прикладом забезпечення доказів може бути допит свідка, який виїжджає за кордон, проведення експертизи обєктів, що швидко псуються (неякісної продукції за позовами про захист прав споживачів) або підлягають знищенню.
Сплата судового збору у випадку, передбаченому підпунктом 13 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду заяви про забезпечення доказів здійснюється лише за умови, що така заява розглядається у процесуальному порядку, визначеному статтею 116 ЦПК, а не за подання клопотань про витребування доказів (виклик до суду свідків, призначення експертизи, витребування письмових чи речових доказів тощо), які розглядаються відповідно до статті 197 ЦПК у підготовчому засіданні.
З цього можна дійти висновку, що за подання клопотання (заяви) про призначення експертизи, якщо ці процесуальні дії не здійснюються як захід забезпечення доказів, метою якого є допомога особам, котрі беруть участь у справі, одержати для подання до суду докази, отримання яких у майбутньому може стати неможливим або ускладненим, судовий збір не повинен сплачуватися, тому доводи представника відповідача є хибними та відхиляються судом.
У пункті 1.6. Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерством юстиції України від 8 жовтня 1998 року № 53/5 (далі Інструкція), експертизи та дослідження проводяться експертними установами за зонами регіонального обслуговування згідно з Переліком регіональних зон обслуговування науково-дослідними установами судових експертиз Міністерства юстиції України. За наявності обставин, що зумовлюють неможливість або недоцільність проведення експертизи в експертній установі за зоною регіонального обслуговування, орган (особа), який (яка) призначає експертизу (залучає експерта), зазначивши відповідні мотиви, доручає її виконання експертам іншої експертної установи.
Згідно Переліку регіональних зон обслуговування науково-дослідними установами судових експертиз Міністерства юстиції України, Дніпропетровську та Запорізьку область обслуговує Дніпропетровський науково-дослідний інститут судових експертиз.
Враховуючи вищенаведене, суд вважає недоцільним залучати до проведення судово-почеркознавчої експертизи Харківському НДІСЕ, оскільки обставин, що зумовлюють неможливість або недоцільність проведення експертизи в експертній установі за зоною регіонального обслуговування не встановлено.
Відповідно до ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи обєктивність і неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом, зокрема, подавати суду клопотання та докази.
Таким чином, суд встановивши наявність підстав для проведення експертизи, а саме необхідність зясувати обставини, що мають значення для справи установлення факту виконання підпису під впливом будь-яких факторів, що заважають, а саме хворобливий стан, хронічні захворювання, вікові зміни, в зв'язку із чим необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо.
Разом з тим, для проведення експертизи необхідно витребувати з Восьмої дніпровської державної нотаріальної контори оригінал заповіту НАЕ 172587, складений 27.12.2014 року від імені ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_1, посвідчений державним нотаріусом Восьмої дніпропетровської державної нотаріальної контори ОСОБА_8, зареєстрований в реєстрі № 1-1418, з Комунального некомерційного підприємства «Дніпровський центр первинної медико-санітарної допомоги №10» Дніпровської міської ради» оригінал амбулаторної та диспансерної (офтальмологічної) карток ОСОБА_7, 06.08.1928 р.н, який проживав за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, з Комунального закладу «Обласний клінічний центр медико-соціальної експертизи» ДОР» оригінал особової медичної справи ОСОБА_7, 06.08.1928 р.н, який проживав за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2 (довідка МСЕК МСЕ-ДНА-01 № 454201), а також зобовязати представника позивача ОСОБА_1 надати суду (за наявності) вільні зразки підпису ОСОБА_7, 06.08.1928 р.н, який проживав за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2.
На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 12, 103, 104, 107, 116, 197, 252, 253, 260, 261, 263, 264 ЦПК України, -
Заяву представника позивача ОСОБА_1 про призначення експертизи задовольнити частково.
1)Чи міг ОСОБА_7, в силу свого захворювання, та за умови встановлення інвалідності І гр. по зору з 06.08.1988 року, та підтвердженням інвалідності по зору у 2005 році з показниками зору Vis OD = 0, Vis OS = 0,04, самостійно виконати підпис заповіту 27.12.2014 року?
2)Чи виконано підпис від імені ОСОБА_7 у заповіті НАЕ 172587, складеному 27.12.2014 року від імені ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_1, посвідченого державним нотаріусом Восьмої дніпропетровської державної нотаріальної контори ОСОБА_8, зареєстрованого в реєстрі № 1-1418 тією особою, від імені якої він зазначений, чи іншою особою, навмисно зміненим почерком з імітуванням підпису ОСОБА_7?
- Восьмої дніпровської державної нотаріальної контори оригінал заповіту НАЕ 172587, складений 27.12.2014 року від імені ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_1, посвідчений державним нотаріусом Восьмої дніпропетровської державної нотаріальної контори ОСОБА_8, зареєстрований в реєстрі № 1-1418;
- Комунального некомерційного підприємства «Дніпровський центр первинної медико-санітарної допомоги №10» Дніпровської міської ради» оригінал амбулаторної та диспансерної (офтальмологічної) карток ОСОБА_7, 06.08.1928 р.н, який проживав за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2;
- Комунального закладу «Обласний клінічний центр медико-соціальної експертизи» ДОР» оригінал особової медичної справи ОСОБА_7, 06.08.1928 р.н, який проживав за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2 (довідка МСЕК МСЕ-ДНА-01 № 454201).
Зобовязати представника позивача ОСОБА_1 надати суду (за наявності) вільні зразки підпису ОСОБА_7, 06.08.1928 р.н, який проживав за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2.
Після отримання витребуваних судом документів та вільних зразків підпису ОСОБА_7 направити їх до Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз для проведення судової почеркознавчої експертизи.
Попередити експерта про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 КК України за завідомо неправдивий висновку та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обовязків.
Роз'яснити учасникам справи положення ст. 109 ЦПК України про наслідки ухилення від участі в експертизі, а саме, що у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з'ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.
Витрати по проведенню експертизи покласти на позивача ОСОБА_3.
Зобовязати експертну установу у місячний строк проінформувати суд про результати проведеної експертизи.
Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення до Дніпровського апеляційного суду через суд першої інстанції, що відповідає приписам пункту 15, підпункту 15.5 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Повне судове рішення у формі ухвали складено 17.04.2019.

Суддя К.С. Маштак