ГОРОДИЩЕНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
справа № 691/160/19
провадження № 2/691/285/19
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 червня 2019 року м. Городище

Городищенський районний суд Черкаської області в складі судді Синиці Л.П., за участю секретаря судових засідань Кочетової І.І., розглянувши у порядку спрощеного провадження цивільну справу № 691/160/19, за позовною заявою Управління Державного агентства рибного господарства у Черкаській області до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних ресурсів,

ВСТАНОВИВ:

Начальник Управління Державного агентства рибного господарства у Черкаській області Іванько В.М. звернувся до суду з позовною вимогою до ОСОБА_1 , та керуючись п.7.5 Положення про Управління Державного агентства рибного господарства у Черкаській області, ст.66 Конституції України, ст. ст. 16, 22 ЦК України, ст. ст. 16, 82, 274 ЦПК України, ст. ст. 10, 63 Закону України «Про тваринний світ», ст.10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», ст.8 Закону України «Про судовий збір», ст.40 КУпАП, ст. ст. 69, 29 Бюджетного кодексу України, просив стягнути кошти за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в сумі 680,00грн..

В обґрунтування вказує, що під час проведення природоохоронної роботи у сфері охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства, що є основним завданням Черкаського рибоохоронного патруля, 23.10.2018 року, близько 09 години 00 хвилин, на ставу розташованому в смт. Вільшана, Городищенського району, Черкаської області, було виявлено громадянина ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, працюючого зоотехніком в СТОВ «Вільшана», який ловив рибу, знаряддям лову, забороненим для любительського рибальства (мисиновою сіткою) та виловив рибу: товстолоб - 2шт., карась-10 шт., всього 10 кілограм і наніс збитки державі на суму 680грн. 00коп., чим порушив п.3.15 «Правил любительського та спортивного рибальства України», затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України від 15.02.1999 року № 19, за що передбачена адміністративна відповідальність ч.4 ст.85 КУпАП. Постановою Городищенського районного суду від 20 грудня 2018 року гр. ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4.ст.85 КУпАП і піддано адміністративному стягненню у виді штрафу в розмірі двадцяти неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що на час розгляду справи становить 340 (триста сорок) гривень 00 копійок з конфіскацією знарядь вчинення правопорушення, а саме риболовної мисинової сітки (корейка). Подання даного позову до суду - це реалізація Управління Державного агентства рибного господарства у Черкаській області державної політики та державного регулювання в галузі рибного господарства тобто захист інтересів держави та відшкодування шкоди завданої рибному господарству України.

Згідно ч.4 ст.19 ЦПК України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

У порядку спрощеного позовного провадження, за нормами ст.274 ч.1 ЦПК України, може бути розглянута малозначна справа.

13.03.2019 року відкрито провадження по справі, призначено справу до розгляду у порядку спрощеного провадження з викликом сторін та надано відповідачу строк для подання заяви із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження. Окрім того відповідачу було надано строк для подання відзиву на позовну заяву.

Представник позивача в судове засідання не з`явився, просили розглянути справу в порядку спрощеного провадження, не заперечують щодо ухвалення заочного рішення.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, що підтверджено матеріалами судової справи, в тому числі, даними відстеження рекомендованого повідомлення №147, з відміткою про особисте отримання. Про причини неявки суд не повідомив та у встановлений судом строк, на адресу суду клопотань про розгляд справи в загальному провадженні та відзиву на позовну заяву не надав.

У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється (ч.2 ст.247 ЦПК України).

За таких обставин суд, у відповідності до ст.13 ЦПК України, вирішує справу в межах заявлених вимог на підставі представлених доказів.

Суд, дослідивши надані позивачем документи і матеріали, всебічно та повно з`ясувавши обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню.

За нормами ч.1 ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизначених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

У відповідності до ч.1 ст.5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Державне управління та регулювання у галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу здійснюють Кабінет Міністрів України, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, місцеві державні адміністрації, уповноважені центральні органи виконавчої влади у галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу (до яких, серед інших, також належить орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері рибного господарства). Дане положення закріплено частиною 1 статті 11 Закону України «Про тваринний світ».

Згідно п.1 Положення про Управління Державного агентства рибного господарства у Черкаській області, Управління Державного агентства рибного господарства у Черкаській області являється територіальним органом Державного агентства рибного господарства України, йому підпорядковується і у своїй діяльності керується Конституцією і законами України, указами Президента України та постановами Верховної Ради України, актами Кабінету Міністрів України, наказами Міністерства аграрної політики та продовольства України, наказами Держрибагенства, а також Положенням.

У випадках встановлених законом, як того передбачає ст.4 ЦПК, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах.

Черкаський рибоохоронний патруль, відповідно п.7.5 Положення, має право подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів.

Статтею 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», визначено, що посадові особи органів рибоохорони здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та уповноважені подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів.

Вбачається, що постановою Городищенського районного суду Черкаської області від 20.12.2018 року по справі № 691/1599/18, що набрала законної сили, ОСОБА_1 (відповідача у даній справі) визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 340,00 гривень без конфіскації водних живих ресурсів (товстолоб - 2шт., карась-10 шт., всього 10 кілограм), з конфіскацією знарядь вчинення правопорушення, а саме риболовної мисинової сітки (корейка) та стягнуто судовий збір у розмірі 352,40 гривень, з огляду на те, що 23.10.2018 року, близько 09:00 год., на ставу розташованому в смт. Вільшана, Городищенського району, Черкаської області, було виявлено громадянина ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, працюючого зоотехніком в СТОВ «Вільшана», який ловив рибу, знаряддям лову, забороненим для любительського рибальства (мисиновою сіткою) та виловив рибу: товстолоб - 2шт., карась-10 шт., всього 10 кілограм і наніс збитки державі на суму 680 грн. 00 коп., чим порушив п.3.15 «Правил любительського та спортивного рибальства України», затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України від 15.02.1999 року № 19, за що передбачена адміністративна відповідальність ч.4 ст.85 КУпАП.

За нормами ч.4 ст.82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказується при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Частиною 6 цієї ж статті ЦПК України зазначено, що вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії ( бездіяльність ) та чи вчинені вони цією особою.

Стаття 66 Конституції України передбачає, що кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки, а п.6.3 Правил рибальства приписує, що застосування заходів адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних осіб від відшкодування у повному обсязі збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушення цих Правил рибальства.

У відповідності до ст.10 Закону України «Про тваринний світ» громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу, згідно до ст.63 вищевказаного Закону, підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу.

За нормами ст.40 Кодексу України про адміністративні правопорушення, якщо у результаті вчинення адміністративного правопорушення заподіяно майнову шкоду громадянинові, підприємству, установі або організації, то адміністративна комісія, виконавчий орган сільської, селищної, міської ради під час вирішення питання про накладення стягнення за адміністративне правопорушення має право одночасно вирішити питання про відшкодування винним майнової шкоди, якщо її сума не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а суддя районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду - незалежно від розміру шкоди, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті. В інших випадках питання про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, вирішується в порядку цивільного судочинства.

Відповідно до статті 68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів.

За приписами статті 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Отже, з урахуванням вищенаведеного, вина ОСОБА_1 є доведеною.

Згідно розрахунку збитків заподіяних рибному господарству внаслідок незаконного добування або знищення цінних видів риб та інших об`єктів водного промислу згідно такс Постанови Кабінету Міністрів від 21.11.2011 року №1209 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів», нанесено всього збитків рибному господарству України на суму 680,00 грн..

За нормами ст.20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності.

Заходи досудового врегулювання спору, не вживалися.

У відповідності до ст.89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Частиною 1 статті 1166 ЦК України, визначено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. При цьому вказана норма встановлює підставу для звільнення завдавача шкоди від обов`язку її відшкодування, а саме, якщо він доведе, що шкоду завдано не з його вини.

Постановою Пленуму Верховного суду України № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» роз`яснено судам, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої бути протиправними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина особи.

Таким чином, для відшкодування майнової шкоди, позивач повинен довести наявність заподіяної шкоди, так і вину заподіювача шкоди.

Як докази заподіяння шкоди позивач надав постанову Городищенського районного суду Черкаської області від 20.12.2018 року, протокол про адміністративне правопорушення № 001756 від 23 жовтня 2018 року, розрахунок збитків заподіяних рибному господарству внаслідок незаконного добування, або знищення цінних видів риб та інших об`єктів водного промислу згідно такс Постанови Кабінету Міністрів від 21 листопада 2011 року № 1209, що доводить факт заподіяння збитків з вини відповідача.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що існують підстави та необхідність для захисту інтересів держави, шляхом стягнення з відповідача на користь держави заподіяних збитків в розмірі 680,00 гривень, оскільки вимоги позивача є обґрунтованими і доведеними належними і допустимими доказами.

У відповідності до п.30 Пленуму ВССУ, якщо сплату судового збору не здійснено, суд з урахуванням конкретних обставин справи може своєю ухвалою звільнити сторону від сплати судового збору, або стягнути несплачену суму судового збору при ухваленні судового рішення.

За нормами ч.1 ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Таким чином, судові витрати, а саме судовий збір, у зв`язку із звільненням позивача на підставі ухвали суду від 13.03.2019 року, від сплати судового збору, підлягають стягненню з відповідача на користь держави.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 76, 81, 141, 247 ч.2, 259, 263, 265, 268, 274 ч.1, 280-289 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позов задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , на користь держави Україна, шкоду заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в розмірі 680 (шістсот вісімдесят) грн. 00 коп., за реквізитами: Казначейство України (ЕАП), код отримувача (ЄДРПОУ) 36772072, р/р НОМЕР_2 , МФО 899998, УК у Гор.р-н/Вільшана/24062100, код платежу 24062100.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , на користь держави судові витрати у розмірі 1921 (одна тисяча дев`ятсот двадцять одна) грн. 00коп..

Апеляційна скарга на рішення суду подається до апеляційного суду Черкаської області через Городищенський районний суд Черкаської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення (отримання). Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкриті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення виготовлений 05.06.2019 року.

Суддя Л.П.Синиця