ПОСТАНОВА

Іменем України

17 квітня 2019 року м. Кропивницький

справа № 390/329/19

провадження № 22-ц/4809/822/19

Кропивницький апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючої судді Авраменко Т. М.

суддів Суровицької Л. В., Черненка В. В.

учасники справи:

заявник - ОСОБА_1, представник - адвокат Бойко Олег Вікторович

заінтересовані особи - Кропивницький міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області, ОСОБА_3

розглянувши в порядку письмового провадження без повідомленням учасників справи цивільну справу за апеляційною скаргою адвоката Бойка Олега Вікторовича в інтересах ОСОБА_1 на ухвалу Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 13 березня 2019 року у складі судді Квітки О. О. у справі за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення, заінтересовані особи: Кропивницький міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області, ОСОБА_3,

В С Т А Н О В И В:

У березні 2019 року ОСОБА_1 звернулась в суд із заявою про встановлення факту, що має юридичне значення, заінтересовані особи: Кропивницький міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області, ОСОБА_3.

Зазначала, що 14 березня 1969 року Відділом ЗАГСу м. Толгар, Алма-Атинської області, республіки Казахстан був зареєстрований шлюб між нею та ОСОБА_3. У їх паспортах є штамп про реєстрацію шлюбу, а саме свідоцтво про реєстрацію шлюбу відсутнє, оскільки було викрадено в 1998 році. Факт реєстрації шлюбу може підтвердити їх син ОСОБА_4 Фінансової можливості поїхати за місцем реєстрації шлюбу для отримання повторного свідоцтва про шлюб не має. Свідоцтво про шлюб необхідно для вчинення правочину щодо розпорядження спільним майном подружжя.

Просила встановити факт, що має юридичне значення, а саме факт реєстрації шлюбу між нею та ОСОБА_3, який зареєстрований 14 березня 1969 року Відділом ЗАГСу м. Толгар, Алма-Атинської області, республіки Казахстан.

Ухвалою Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 06 березня 2019 року заяву ОСОБА_1 залишено без руху, надано строк на усунення недоліків (а.с.7,8).

Ухвалою Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 13 березня 2019 року заяву ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення визнано неподаною та повернуто заявнику.

В апеляційній скарзі представник заявника просить скасувати ухвалу суду першої інстанції, постановлену з порушенням норм процесуального права, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції. Зазначає, що на виконання ухвали суду від 06 березня 2019 року про залишення заяви без руху представником заявника була подана заява, в якій зазначено, що відповідно до відповіді Кіровоградського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Кіровоградської області відновлення втраченого свідоцтва про реєстрацію шлюбу та актового запису про шлюб неможливе, оскільки цей актовий запис складений в органах державної реєстрації актів цивільного стану іншої держави, заявнику роз?яснено порядок отримання повторного свідоцтва про державну реєстрацію шлюбу та рекомендовано звернутись до компетентного відділу ГТУЮ для отримання правової допомоги щодо витребування з компетентних органів Республіки Казахстан повторного свідоцтва про державну реєстрацію шлюбу. Суд дійшов висновку, що не повинен встановлювати факт реєстрації шлюбу, оскільки це може замінити повторне свідоцтво про державну реєстрацію шлюбу, яке можна отримати в Республіці Казахстан. Однак заявник не просить в заяві видати свідоцтво про реєстрацію шлюбу або встановити факт належності такого свідоцтва їй, а просить встановити факт реєстрації шлюбу між нею та ОСОБА_3, оскільки поновити втрачений актовий запис про шлюб можливо лише тоді, коли такий актовий запис був раніше складений лише в органах державної реєстрації актів цивільного стану України.

Апеляційне провадження відкрито 29 березня 2019 року, зазначено, що справа підлягає розгляду в порядку письмового провадження без повідомленням учасників справи (а.с.26). Ухвалою від 15 квітня 2019 року призначено розгляд справи на 17 квітня 2019 року (а.с.34).

Відзиви на апеляційну скаргу не надійшли.

Від заінтересованої особи ОСОБА_3 надійшла заява про задоволення апеляційної скарги його дружини ОСОБА_1, оскільки без встановлення факту реєстрації шлюбу неможливо розпорядитися спільним майном (а.с.35).

Колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом,звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (ч.1 ст.4 ЦПК України).

Виходячи із встановленого ст.13 ЦПК України принципу диспозитивності цивільного судочинства суд розглядає справу не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Наведене свідчить, що звернення особи до суду повинно відповідати формі та змісту, які встановлені ЦПК України, зокрема ст.ст.175,177 ЦПК України, а в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення, зміст заяви повинен відповідати вимогам, зазначеним в ст.318 ЦПК України.

За правилами ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог цивільно-процесуального законодавства, постановляє ухвалу про залишення заяви без руху із зазначенням недоліків, способу і строку їх усунення.Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

04 березня 2019 року до суду надійшла заява ОСОБА_1, заінтересовані особи: Кропивницький міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області, ОСОБА_3 про встановлення факту, що має юридичне значення, а саме факту реєстрації шлюбу між нею та ОСОБА_3, який зареєстрований 14 березня 1969 року Відділом ЗАГСу м. Толгар, Алма-Атинської області, республіки Казахстан (а.с.2-4).

Згідно зі ст.318 ЦПК України у заяві про встановлення факту повинно бути зазначено:

1) який факт заявник просить встановити та з якою метою;

2) причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт;

3) докази, що підтверджують факт . До заяви додаються докази, що підтверджують викладені в заяві обставини, і довідка про неможливість відновлення втрачених документів.

Наведене свідчить, що перелік зазначених обставин та надання вказаних документів є обов'язковою умовою для прийняття судом заяви про встановлення факту.

В правовій позиції, висловленій у постанові Верховного Суду від 10 грудня 2018 року у справі № 2-о-48/10 (провадження № 61-1217св18) зазначено, що суд вправі розглядати справи про встановлення факту реєстрації шлюбу за таких умов:

якщо відповідний запис в органах РАЦСу не зберігся (відсутність архіву або відповідної книги реєстрації, а також за наявності книги, проте за відсутності запису в ній);

якщо у поновленні такого запису органи РАЦСу відмовили у встановленому порядку; запис може бути поновлено лише на підставі рішення суду про встановлення факту реєстрації події.

Відмова зазначеного органу у поновленні запису підтверджується його письмовим висновком, наявність якого є необхідною умовою прийняття судом заяви про встановлення вказаного факту.

Ухвалою Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 06 березня 2019 року з урахуванням вищевикладених норм права заяву ОСОБА_1 залишено без руху, оскільки заявником в порушення вимог ч.5 ст.177, ст.318 ЦПК України до заяви не додано відмову компетентного органу у поновленні запису, яка підтверджується його письмовим висновком; або інформацію - чи зберігся відповідний запис в органах РАЦСу (відсутність архіву або відповідної книги реєстрації, а також за наявності книги, проте за відсутності запису в ній), або відмову у встановленому порядку у поновленні такого запису органу РАЦСу, а також докази того, що дійсно запис може бути поновлено лише на підставі рішення суду про встановлення факту реєстрації події, та надано строк на усунення недоліків (а.с.7-8).

На виконання ухвали суду про залишення заяви без руху представником заявника до заяви про встановлення факту долучено відповідь Кіровоградського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області про рекомендацію ОСОБА_1 звернутися до відділута особисто скористатися правом в отриманні правової допомоги щодо витребування з компетентних органів Республіки Казахстан повторного свідоцтва про державну реєстрацію шлюбу (а.с.12).

Наведене свідчить, що сам заявник з часу втрати в 1998 році свідоцтва про шлюб не звертався із заявою до відділу РАЦСу щодо витребування з компетентних органів Республіки Казахстан повторного свідоцтва про державну реєстрацію шлюбу. Також відсутні докази того, що актовий запис про шлюб від 14 березня 1969 року у відділі ЗАГСу м. Толгар, Алма-Атинської області, Республіки Казахстан не зберігся та не додана відмова про неможливість відновлення втрачених документів.

Суд першої інстанції дійшов правильного та обґрунтованого висновку, що позивач не виконав вимоги ухвали про залишення заяви без руху, не усунув недоліки заяви належним чином та не надав визначені в ст.318 ЦПК України документи, які є обов'язковою умовою для прийняття судом заяви про встановлення факту реєстрації шлюбу,тому визнав заяву не поданою та повернув її заявнику. Доводи апеляційної скарги такого висновку суду не спростовують.

Посилання адвоката заявника, що працівники органу РАЦСу в усній формі повідомили, що процедура витребування повторного свідоцтва про укладення шлюбу є тривалою, оскільки здебільшого запити з України ігноруються, не дають правових підстав для прийняття судом заяви про встановлення факту реєстрації шлюбу, яка приймається до розгляду лише за певних умов, визначених ЦПК України.

Окрім цього, суд роз'яснив заявнику, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

В межах вимог та доводів апеляційної скарги передбачених законом підстав для скасування ухвали суду першої інстанції не встановлено.

Керуючись п.1 ст.374,375,381,382,384 ЦПК України , суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу адвоката Бойка Олега Вікторовича в інтересах ОСОБА_1 залишити без задоволення, а ухвалу Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 13 березня 2019 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту постанови.

Повний текст постанови складено 17 квітня 2019 року.

Головуюча суддя Т. М. Авраменко

Судді: Л. В. Суровицька

В. В. Черненко