Справа №: 398/724/19
провадження №: 2/398/895/19
"18" квітня 2019 р. Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області
головуючого судді Крімченко С.А.,
з участю секретаря Кулікової В.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Олександрії справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про визнання відповідача таким, що втратив право користування житловим приміщенням - будинком № 52 по вул. Миру в смт. Олександрійське м. Олександрії Кіровоградської області. Позивач є власником даного будинку, що підтверджується свідоцтвом про право на спадщину за законом від 28 травня 2014 року. Відповідач зареєстрований в даному будинку, але з жовтня 2017 року не проживає в ньому. Він вимушений самостійно утримувати будинок в належному вигляді та сплачувати кошти за комунальні послуги. Тому вимушений звернутися до суду з даним позовом.
В судове засідання позивач не зявився, про час, місце і дату судового засідання був повідомлений належним чином, направив заяву про розгляд справи без його участі, на позовних вимогах наполягає, не заперечує проти заочного розгляду справи.
Відповідач в судове засідання не зявився, про час, місце та дату судового засідання повідомлений належним чином. Згідно довідки Олександрійської селищної ради м. Олександрії відповідач зареєстрований за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1 в смт. Олександрійське, вул. Миру, будинок № 52 .
Судова повістка, про виклик відповідача в судове засідання, яку було направлено на вказану адресу, повернулась з відміткою про невручення, адресат відсутній .
Згідно з ч. 11 ст. 128 ЦПК України відповідач, третя особа, свідок зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, викликається до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за 10 днів до дати відповідного судового засідання. З опублікуванням оголошення про виклик відповідач вважається повідомленим про дату, час і місце розгляду справи.
29.03.2019 року на офіційному веб-сайті судової влади України було розміщено оголошення про виклик відповідача на 09год. 30хв. 18.04.2019 року на розгляд зазначеної цивільної справи.
Враховуючи викладене, відповідачка вважається такою, що про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином. Причини неявки не повідомила, з заявою до суду про неможливість розгляду справи у її відсутність не зверталася, відзив на позов не подала.
За таких обставин, суд ухвалив провести заочний розгляд справи у відсутність сторін, постановивши заочне рішення на підставі наявних у справі доказів відповідно до вимог ст.280 ЦПК України, оскільки позивач не заперечує проти заочного розгляду справи.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню.
Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше, як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Відповідно до ч. 1 ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
Згідно із ч. 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. При цьому відповідно до ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.
За змістом ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Аналіз наведених вище норм цивільного законодавства України дає підстави для висновку про те, що у разі будь-яких обмежень у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном власник має право вимагати усунення відповідних перешкод, у тому числі шляхом звернення до суду за захистом свого майнового права, зокрема, із позовом про усунення перешкод у користуванні власністю.
Усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном, зокрема жилим приміщенням, шляхом зняття особи з реєстраційного обліку, залежить від вирішення питання про право користування такої особи жилим приміщенням відповідно до норм житлового та цивільного законодавства (наприклад, статті 71, 72, 116, 156 ЖК УРСР, стаття 405ЦК України), а саме, від вирішення однієї із таких вимог: про позбавлення права власності на жиле приміщення; про позбавлення права користування жилим приміщенням; про визнання особи безвісно відсутньою; про оголошення фізичної особи померлою.
Така ж правова позиція викладена в постанові Верховного Суду України від 16 січня 2012 року у справі № 6-57 цс 11.
Наведене свідчить, що задоволення позову про позбавлення особи права користування жилим приміщенням можливе лише у відношенні тієї особи, яка вже набула права користування конкретним житловим приміщенням, вселилась в нього в установленому порядку у якості члена сім'ї наймача, члена ЖБК або члена сім'ї власника квартири чи будинку, однак певний час без поважних на те причин в ньому не мешкає, тобто не використовує житло за цільовим призначенням - для проживання понад встановлений законодавством термін.
Згідно ст. 405 ЦК України член сімї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сімї без поважних причин понад один рік.
В судовому засіданні встановлено, що власником будинку № 52 по вул. Миру (Леніна) в смт. Олександрійському (Димитрове) м. Олександрії Кіровоградської області є позивач, що підтверджується свідоцтвом про право на спадщину за законом від 28 травня 2014 року, виданим державним нотаріусом Олександрійської міської державної нотаріальної контори, зареєстрованим в реєстрі за № 2-372, та витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 28 травня 2014 року № 22271664.
Згідно довідки Олександрійської селищної ради від 01 березня 2019 року № 199 в будинку № 52 по вул. Миру зареєстровані ОСОБА_3 та ОСОБА_2. Власник ОСОБА_1 в будинку не зареєстрований.
Відповідно до акта від 23 січня 2019 року, складеного секретарем селищної ради за участю сусідів ОСОБА_4 (проживає в ІНФОРМАЦІЯ_2) і ОСОБА_5 (проживає в ІНФОРМАЦІЯ_3), ОСОБА_2, який зареєстрований в ІНФОРМАЦІЯ_4 м. Олександрії, не проживає за місцем реєстрації з жовтня 2017 року.
Реєстрація відповідача в даному будинку, який належить позивачу, створює для нього перешкоди в користуванні, розпорядженні власністю, зокрема, він сплачує комунальні послуги за відповідача.
Оскільки позивач не наполягав на стягненні судових витрат з відповідача, їх необхідно залишити по фактично понесеним.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 141, 264, 265, 280 - 282, 352, 354 ЦПК України, суд
Позов ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_5, РНОКПП НОМЕР_1, зареєстрованого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_6, до ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_7, РНОКПП НОМЕР_2, зареєстрованого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_8, про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, - задовольнити.
Позбавити ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_7, права користування будинку № 52 по вулиці Миру в смт. Олександрійське м. Олександрії Кіровоградської області.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом 30 днів з дня його складення.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Позивач має право оскаржити заочне рішення шляхом подачі апеляційної скарги до апеляційного суду Кіровоградської області через Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області протягом тридцяти днів з дня складення судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя С.А. Крімченко