Провадження № 2/760/4841/19
Справа № 760/7992/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 квітня 2019 суддя Солом'янського районного суду м. Києва Букіна О.М., розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В:

19.03.2019 позивач звернулась до суду з позовом до відповідача.

При вирішенн питання про відкриття провадження в справі з'ясовано, що заява не відповідає вимогам ст.175 ЦПК України, а саме:

- повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв'язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

- відсутній виклад обставин, якими позивач обгрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

- підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Так, в позовній заяві не вказано реєстраційний номер облікової картки платника податків сторін за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України.

До того, як вбачається з прохальної частини позовної заяви, ОСОБА_1 просить суд:

-розірвати шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2;

-визначити місце проживання малолітньої дитини - ОСОБА_3 з матір`ю.

Отже, в позовній заяві відсутнє повне обґрунтування позовних вимог в частині того, які спірні питання виникають між сторонами щодо визначення місця проживання дитини та чи заперечує відповідач щодо визначення місця проживання дітей разом з позивачем.

Також, при розгляді даної категорії спорів є необхідним залучення Органу опіки та піклування, при обов'язковому наданні відповідного висновку про доцільність проживання дітей разом з позивачем. Проте, в позовній заяві не зазначено, чи зверталася позивач з відповідною заявою до органу опіки та піклування та не зазначено відповідного органу, як третьої особи у справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

До того ж, позивачем не надано довідки про відсутність аналогічного позову.

Крім того, слід зазначити, що прохальна частина позовної заяви містить дві вимоги немайнового характеру, які повинні бути сплачені судовим збором.

Як вбачається з матеріалів справи, при зверненні до суду позивачем сплачено судовий збір у розмірі 768,40 грн.

Згідно абз. 2 ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», у разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Аналогічне положення міститься в п. 10 Постанови Пленуму ВССУ № 10 від 17.10.2014, відповідно до якого подані до суду позовні заяви чи заяви, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є об'єктом справляння судового збору. Так, якщо в позовній заяві об'єднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, пов'язані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог (або загальною сумою).

Відповідно до ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Станом на 01.01.2019 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 1921,00 грн. та 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 768,40 грн.

Відповідно до ч.2 ст.4 Закону «Про судовий збір» за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру, розмір судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З урахуванням наведеного, позивач повинна доплатити судовий збір у розмірі 768,40 грн. та надати суду підтвердження відповідної сплати.

Відповідна оплата даного судового збору повинна бути здійснена на наступні реквізити:

отримувач коштів УК у Солом.р-ні/Соломян.р-н, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38050812, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача 6010, код класифікації доходів бюджету 22030101 Призначення платежу*;101.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху та строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

При таких обставинах, керуючись ст.ст.175, 177, 185 ЦПК України, суддя,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання ухвали, шляхом подання нової позовної заяви з додатками відповідно до кількості сторін у справі та оригіналу квитанції про сплату судового збору.

Ухвала в частині визначення розміру судового збору може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції.

В решті ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя