Ухвала

19 квітня 2019 року

м. Київ

справа №382/2120/17

провадження №61-6561ск19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду

Висоцької В. С. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Яготинського районного суду Київської області від 14 серпня 2018 року та постанову Київського апеляційного суду від 21 лютого 2019 року у справі за позовом ОСОБА_2 до Яготинського районного підрозділу приватного акціонерного товариства «Київобленерго», приватного акціонерного товариства «Київобленерго» про визнання недійсним акту, протоколу та рішення комісії і скасування рішення комісії; за об'єднаним позовом приватного акціонерного товариства «Київобленерго» до ОСОБА_2 про стягнення вартості не облікованої електричної енергії,

ВСТАНОВИВ:

28 березня 2019 року ОСОБА_2 звернувся із касаційною скаргою

на рішення Яготинського районного суду Київської області від 14 серпня

2018 року та постанову Київського апеляційного суду від 21 лютого

2019 року в указаній вище справі.

Дана касаційна скарга містить клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження.

Відповідно до частини першої статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ураховуючи, що повний текст постанови Київського апеляційного суду

від 21 лютого 2019 року складено - 26 лютого 2019 року, а касаційну скаргу здано до поштового відділення - 28 березня 2019 року, строк на касаційне оскарження судового рішення заявником не пропущено.

Отже, касаційна скарга подана в передбачений законом строк.

Проте, подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження, оскільки у порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги заявником не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Заявником не сплачено судовий збір, однак в тексті касаційної скарги посилається на положення частини третьої статті 22 Закону України «Про захист прав споживачів».

Згідно частини третьої статті 22 Закону України «Про захист прав споживачів» споживачі звільняються від сплати судового збору за позовами, що пов'язані з порушенням їх прав.

При цьому від сплати судового збору споживачі звільнені лише в разі, якщо вони виступають у процесуальному статусі позивачів, а не відповідачів.

Оскільки заявник за об'єднаним позовом є відповідачем у справі, відтак, дія вказаного Закону не розповсюджується в цій частині.

Таким чином, за оскарження судових рішень в частині позовних вимог за об'єднаним позовом ПрАТ «Київобленерго» підлягає оплаті судовим збором.

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України

від 08 липня 2011 року «Про судовий збір», який набрав чинності

01 листопада 2011 року. При цьому з 15 грудня 2017 року набули чинності зміни до вказаного Закону України щодо сплати судового збору на підставі Закону України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до УК у Печерському районі м. Києва, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, рахунок отримувача: 6007, ККДБ: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України

«Про судовий збір».

Зважаючи на те, що позовну заяву ПрАТ «Київобленерго» пред'явлено у лютому 2018 року, судовий збір підлягає сплаті за ставками, встановленими законом станом на 01 січня 2018 року.

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня

2018 року становив 1 762 грн.

Ставка судового збору за подання позовної заяви майнового характеру юридичною особою становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше

1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (редакція закону на момент подачі позовної заяви). Закон пов'язує сплату судового збору за подачу касаційної скарги незалежно від вирішення спору по суті.

Ураховуючи, що ціна позову становить 227 570,55 грн, сторону позивача - юридичну особу заявник за подання касаційної скарги має сплатити за вимоги майнового характеру (стягнення вартості не облікованої електричної енергії) - 6 827,10 грн (3 413,55 * 200%).

На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Крім того, у порушення вимог пункту 1 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги заявником не додано копії скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи, а саме для ПрАТ «Київобленерго».

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Ураховуючи викладене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення їх недоліків.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Яготинського районного суду Київської області від 14 серпня 2018 року та постанову Київського апеляційного суду від 21 лютого 2019 року залишити без руху.

Надати для усунення зазначених вище недоліків строк до 13 травня

2019 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В. С. Висоцька