КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ОДЕСИ
_____________________________________________________________________________________________________________________
Справа № 520/1740/18
Провадження № 2/520/192/19
УХВАЛА

18.04.2019 року

Київський районний суд м. Одеси в складі:

головуючого - судді Петренка В.С.

за участю секретаря - Швець А.С.,

розглянувши у підготовчому засіданні в порядку загального позовного провадження в м. Одесі заяву ОСОБА_1 про призначення судової молекулярно-генетичної експертизи, подану у цивільній справі за позовом

ОСОБА_1

до ОСОБА_2 ,

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Київський районний у місті Одесі Відділ державної реєстрації актів цивільного стану ГТУЮ в Одеській області

про виключення запису про батьківство,

ВСТАНОВИВ:

13.02.2018року ОСОБА_1 звернувся до Київського районного суду м. Одеси з позовною заявою до ОСОБА_2 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Київського районного у місті Одесі Відділу державної реєстрації актів цивільного стану ГТУЮ в Одеській області, в якій просить суд виключити з актового запису №932 від 24.07.2002р., складеного Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Київському районі Одеського міського управління юстиції, запис про те, що батьком ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Одночасно з позовною заявою позивач звернувся до суду з заявою про призначення у справі судової молекулярно-генетичної експертизи, на вирішення якої поставити питання: «Чи може він - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , бути біологічним батьком дитини - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , народженого ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ». Проведення експертизи просив доручити експертам експертної установи - КУ «Одеське обласне бюро судово-медичної експертизи.

Відповідно до автоматизованої системи документообігу цивільну справу було розподілено судді Київського районного суду м. Одеси Петренку В.С.

Ухвалою судді Київського районного суду м. Одеси Петренка В.С. від 22.03.2018року було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Київський районний у місті Одесі Відділ державної реєстрації актів цивільного стану ГТУЮ в Одеській області про виключення запису про батьківство. Розгляд справи призначено в порядку загального позовного провадження. Призначено підготовче засідання.

Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 20.06.2018 року у зазначеній справі було призначено судову генотипоскопічну експертизу, провадження у справі зупинено до отримання висновку експерта.

Ухвалою апеляційного суду Одеської області від 11.12.2018 року було частково задоволено апеляційну скаргу ОСОБА_2 , ухвалу Київського районного суду м. Одеси від 20 червня 2018 року скасовано, справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Скасовуючи вказану ухвалу апеляційний суд Одеської області виходив з того, що суд першої інстанції не надав належної оцінки причинам неявки у судове засідання відповідача та її представника, визнав неповажними причини такої неявки, та призначив у справі судову експертизу без урахування правової позиції відповідача, чим порушив права та законні інтереси останнього.

Вказана справа надійшла до канцелярії Київського районного суду м. Одеси 25.02.2019року, підготовче засідання було призначено на 02.04.2019 року.

У підготовчому засіданні 02.04.2019 року, при тому, що представник відповідача був присутнім у підготовчому засіданні, судом було задоволено клопотання відповідача про відкладення підготовчого засідання та відкладено підготовче засідання на 12 квітня 2019 року.

Судом було погоджено дату наступного підготовчого засідання з позивачем та представником відповідача.

11.04.2019 року від відповідача - ОСОБА_2 до канцелярії суду надійшла заява про відкладення розгляду справи у зв`язку з захворюванням.

До заяви відповідачем було надано записи з амбулаторної картки.

Крім того, 12.04.2019 року від представника відповідача до канцелярії суду також надійшло клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з його зайнятістю в Приморському районному суді м. Одеси по кримінальному провадженню, однак ніяких доказів занятості в інших судових процесах до зазначеного клопотання суду надано не було.

У підготовчому засіданні 12.04.2019 року у задоволенні клопотання представника відповідача про відкладення розгляду справи було відмовлено, причини неявки представника відповідача визнано неповажними, однак задоволено заяву відповідача та відкладено підготовче засідання на 18 квітня 2019 року.

Відповідач та її представник про час та місце підготовчого засідання на 18.04.2019 року повідомлені належним чином за допомогою телефонограми.

Однак, 17.04.2019 року особисто відповідач надала до канцелярії суду заяву про відкладення розгляду справи у зв`язку з тим, що вона хворіє.

Також, 17.04.2019 року особисто відповідач надала до канцелярії суду заяву свого представника - адвоката Маркарова І. Р . про відкладення розгляду справи у зв`язку з його зайнятістю в Приморському районному суді м. Одеси.

При цьому, ніяких доказів в підтвердження вказаних обставин представником відповідача знову надано не було, а хвороба не завадила відповідачу особисто з`явитись до суду та надати до канцелярії клопотання про відкладення розгляду справи.

У підготовчому засіданні 18.04.2019 року позивач підтримав надане клопотання про призначення експертизи, просив суд його задовольнити, та вказав, що не заперечує проти доручення проведення експертизи Київському міському клінічному бюро судово-медичної експертизи, як того просить відповідач.

У підготовчому засіданні 18.04.2019 року судом було визнано неповажними причини неявки представника відповідача до підготовчого засідання, відмовлено у задоволенні заяв про відкладення розгляду справи та ухвалено розглянути заяву позивача про призначення експертизи за відсутності належним чином повідомленого відповідача та її представника, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 198 ЦПК України суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках: визначених частиною другою статті 223 цього Кодексу; залучення до участі або вступу у справу третьої особи, заміни неналежного відповідача, залучення співвідповідача; в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 197 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

Відповідно до ч. 3 ст. 189 ЦПК України підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

Як вбачається з матеріалів справи, провадження у справі було відкрито 22.03.2018року, тобто справа перебуває в провадженні суду більше року, при цьому, відповідач жодного разу не була присутньою у підготовчих засіданнях, представник відповідача був присутнім у підготовчому засіданні один раз.

Неприбуття у підготовчі засідання належним чином повідомленого відповідача та його представника розцінюється судом як зловживання процесуальними правами з наміром затягування розгляду справи.

У відповідності до ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Представник, який має повноваження на ведення справи в суді, може вчиняти від імені особи, яку він представляє, усі процесуальні дії, що їх має право вчиняти ця особа.

Статтею 4 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» встановлено, що адвокатська діяльність здійснюється на принципах верховенства права, законності, незалежності, конфіденційності та уникнення конфлікту інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

При цьому, суд зазначає, що необґрунтоване затягування розгляду справи суперечить вимогам ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, учасником якої є Україна, стосовно права кожного на розгляд його справи судом упродовж розумного строку.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі "Смірнова проти України").

Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини.

При цьому вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Згідно з нормами статті 17 Конвенції жодне з положень цієї Конвенції не може тлумачитись як таке, що надає будь-якій державі, групі чи особі право займатися будь-якою діяльністю або вчиняти будь-яку дію, спрямовану на скасування будь-яких прав і свобод, визнаних цією Конвенцією, або на їх обмеження в більшому обсязі, ніж це передбачено в Конвенції.

Ратифікуючи зазначену Конвенцію, Україна взяла на себе зобов`язання гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в Конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку.

У своєму рішенні у справі «Пономарьов проти України» суд вказав, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейського суду вбачається, що питання про порушення статті 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції - принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом.

Також, суд звертає увагу на тому, що відповідач особисто з`явилася 17.04.2019 року до суду та надала заяву про відкладення розгляду справи у зв`язку з захворюванням, однак у підготовче засідання 18.04.2019 року з`явитись не змогла, при тому, що це вже третязаява про відкладення розгляду справи.

Крім того, до клопотання представника відповідача про відкладення розгляду справи у зв`язку з його зайнятістю в Приморському районному суді м. Одеси, як і до попереднього клопотання про зайнятість в тому ж суді, ніяких доказів надано не було, а участь в іншому судовому засіданні не є поважною причиною неявки в підготовче засідання, при тому, що це вже третя заява представника відповідача про відкладення розгляду справи.

Приймаючи до уваги неприбуття у підготовче засідання належним чином повідомленого відповідача або її представника, з урахуванням положень ч. 3 ст. 189 ЦПК України, суд позбавлений процесуальної можливості відкладати підготовчі засідання, а тому у задоволенні заяви відповідача та її представника було відмовлено.

Також суд звертає увагу на тому, що відповідач - ОСОБА_2 сама є адвокатом, що підтверджується витягами з Єдиного державного реєстру адвокатів України та має достатньо знань в галузі права для представництва своїх інтересів у суді.

Однак, не зважаючи на це, відповідач - ОСОБА_2 у підготовче засідання 20.06.2018 року, у якому було призначено експертизу, не з`явилась, про поважність причин відсутності не повідомила, при цьому, 31.05.2018 року надала до канцелярії суду заяву, в якій просила надати їй копію позовної заяви з додатками, та до попереднього засідання, яке призначене на 20.06.2018 року, мала достатньо часу для ознайомлення з матеріалами справи.

З матеріалів справи також вбачається, що відповідач - ОСОБА_2 , окрім адвоката Маркарова І.Р., має ще одного представника - адвоката Сухецьку С .М ., яка представляє її інтереси у справі №520/5889/17 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зміну розміру аліментів та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення додаткових витрат на дитину.

Таким чином, відповідач - ОСОБА_2 , яка є адвокатом, має ще двох представників - адвокатів Маркарова І.Р. та Сухецьку С.М. , однак жоден з них не мав можливості з`явитись у підготовче засідання, призначене на 18.04.2019 року.

Причини неявки до суду уповноваженого представника відповідача через його участь в іншому судовому засіданні не можуть бути визнані судом поважними, адже не є об`єктивно непереборними. Відповідач, як учасник судового процесу, не позбавлений права і можливості забезпечити участь у судовому засіданні будь-якого іншого представника, якому доручити виконання функцій щодо представництва інтересів у суді. Відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Отже, оскільки відповідач був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, явка сторін не визнавалася обов`язковою судом, і участь в засіданні суду є правом, а не обов`язком сторони, суд доходить висновку про можливість розгляду заяви про призначення судову експертизи в підготовчому засіданні за відсутності відповідача та її представника.

Зазначена правова позиція викладена в Постанові Верховного Суду від 12 березня 2019 року у справі №910/12842/17.

Також, суд приймає до уваги і те, що відповідно до ч.1 та ч.2 ст. 116 ЦПК України суд за заявою учасника справи або особи, яка може набути статусу позивача, має забезпечити докази, якщо є підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим. Способами забезпечення судом доказів є допит свідків, призначення експертизи, витребування та (або) огляд доказів, у тому числі за їх місцезнаходженням, заборона вчиняти певні дії щодо доказів та зобов`язання вчинити певні дії щодо доказів. У необхідних випадках судом можуть бути застосовані інші способи забезпечення доказів, визначені судом.

Таким чином, суд зазначає, що призначення експертизи є способом забезпечення доказів.

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 118 ЦПК України заява про забезпечення доказів розглядається в судовому засіданні в загальному порядку, передбаченому цим Кодексом, з особливостями, встановленими цією статтею. Заява розглядається не пізніше п`яти днів з дня її надходження до суду. Заявник та інші особи, які можуть отримати статус учасників справи, повідомляються про дату, час і місце судового засідання, проте їх неявка не перешкоджає розгляду поданої заяви.

Заява про призначення експертизи була подана позивачем одночасно з позовною заявою, тобто 13.02.2018року, а відповідно до ч.2 ст. 118 ЦПК України заява розглядається не пізніше п`яти днів з дня її надходження до суду.

У підготовче засідання 18.04.2019року представник третьої особи не з`явився, надав до канцелярії суду заяву про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу. При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза). Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну. Питання, які ставляться експерту, і його висновок щодо них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта. Призначений судом експерт невідкладно повинен повідомити суд про неможливість проведення ним експертизи через відсутність у нього необхідних знань або без залучення інших експертів.

З урахуванням викладеного, суд вважає, що заява підлягає задоволенню, оскільки спір йде про встановлення наявності або відсутності кровного споріднення між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , а для цього необхідні спеціальні знання.

При розгляді питання про доручення проведення експертизи Київському міському клінічному бюро судово-медичної експертизи суд виходить з того, що в апеляційній скарзі на ухвалу суду відповідач зазначила, що експертиза повинна бути доручена саме Київському міському клінічному бюро судово-медичної експертизи, проти чого не заперечував позивач у підготовчому засіданні 18.04.2019 року.

Таким чином, суд вважає за можливе призначити у справі судову генотипоскопічну експертизу та доручити її проведення Київському міському клінічному бюро судово-медичної експертизи.

Керуючись ст.ст. 103, 104 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Призначити у справі судову генотипоскопічну експертизу, на вирішення якої поставити наступне питання:

"Чи може бути ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , біологічним батьком дитини ОСОБА_3 , народженого ІНФОРМАЦІЯ_6 ОСОБА_2 ?".

Проведення експертизи доручити Київському міському клінічному бюро судово-медичної експертизи (03141, м. Київ, вул. Докучаєвська, 4), попередити експертів про кримінальну відповідальність за ст. 384, 385 КК України.

Зобов`язати ОСОБА_2 разом з сином ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , для проведення експертизи з паспортом та свідоцтвом про народження дитини з`явитися у призначений експертом час до Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизи.

Зобов`язати ОСОБА_1 для проведення експертизи з паспортом з`явитися у призначений експертом час до Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизи.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що у разі його ухилення від проведення судової генотипоскопічної експертизи суд має право постановити ухвалу про примусовий привід на проведення такої експертизи.

Роз`яснити ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , що у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Витрати по проведенню експертизи покласти на ОСОБА_1 .

Провадження у справі зупинити до отримання висновку експерта.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду шляхом подання до Київського районного суду м. Одеси апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали суду.

Повний текст ухвали суду складено 19.04.2019 року.

Суддя Петренко В. С.