Комінтернівський районний суд м.Харкова
Провадження № 2/641/1357/2019 Справа № 641/2980/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 квітня 2019 року м. Харків

Суддя Комінтернівського районного суду м. Харкова Онупко М.Ю., розглянувши заяву ОСОБА_1, заінтересована особа Міжрайонний відділ державної виконавчої служби по Основянському та Слобідському районах міста Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області про зняття арешту з майна,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою в якій просить зняти арешт накладений на квартиру за адресою АДРЕСА_1, у звязку із закінченням виконавчого провадження.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 4 та ч. 1 ст. 5 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК) кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Частиною 2 ст. 19 ЦПК України встановлено, що цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження.

Крім того, згідно п.п. 1, 2 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 5 від 03.06.2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» (далі Постанови) вбачається, що у порядку цивільного судочинства захист майнових прав здійснюється у позовному провадженні, а також у спосіб оскарження рішення, дії або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби.

Спори про право цивільне, пов'язані з належністю майна, на яке накладено арешт, відповідно до статей 15, 16 ЦПК розглядаються в порядку цивільного судочинства у позовному провадженні, якщо однією зі сторін відповідного спору є фізична особа, крім випадків, коли розгляд таких справ відбувається за правилами іншого судочинства.

Позов про зняття арешту з майна може бути пред'явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Відповідачами у такій справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках - особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення.

У разі якщо опис та арешт майна проводився державним виконавцем, скарга сторони виконавчого провадження розглядається в порядку, передбаченому розділом VII ЦПК.

Відповідно до п.п. 1, 5 Постанови встановлено, що на рішення, дії або бездіяльність державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби стороною виконавчого провадження може бути подана скарга, яка підлягає розгляду в порядку, передбаченому розділом VII ЦПК, крім випадків, коли розгляд таких скарг відбувається за правилами іншого судочинства.

У поданій заяві ОСОБА_1 зазначив себе в якості заявника, Міжрайонний відділ державної виконавчої служби по Основянському та Слобідському районах міста Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області в якості заінтересованої особи, а сама заява містить посилання на ст. 175 ЦПК України, тобто є незрозумілим в якому саме порядку передбаченому чинним законодавством України він звернувся до суду

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що пред'явлена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки вона не відповідає вимогам ст. 175 ЦПК України, а саме позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або імя (прізвище, імя та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів звязку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обовязковий досудовий порядок урегулювання спору.

Як вбачається зі змісту поданої до суду заяви та доданих до неї документів ОСОБА_1 просить суд зняти арешт накладений на квартиру за адресою АДРЕСА_1, у звязку із закінченням виконавчого провадження, та на підставу звільнення від сплати судового збору посилається на п. 3 ч. 2 ст. 3 Закону України «Про судовий збір», а саме судовий збір не справляється за подання заяви про зміну чи встановлення способу, порядку і строку виконання судового рішення.

Однак, з системного аналізу ст. 435 ЦПК України вбачається, що за заявою сторони суд може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання та підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. Тобто вказана норма закону не передбачає зняття арешту з майна.

У звязку з викладеним, в порушення ст. 177 ЦПК України, ОСОБА_1 не додано до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб, а також не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Окрім того, ОСОБА_1 не додано до суду доказів, з яких вбачається на підставі якого документа (рішення, постанови тощо) було накладено арешт на квартиру АДРЕСА_2.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» № 3674-VI від 08.07.2011 р., розмір ставки судового збору за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 768,40 грн.

З урахуванням викладеного, позивачу необхідно у встановлений законом строк усунути вказані недоліки позовної заяви, сплатити судовий збір в розмірі 768,40 грн. та надати докази на підтвердження сплати судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням наведеного, керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1, заінтересована особа Міжрайонний відділ державної виконавчої служби по Основянському та Слобідському районах міста Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області про зняття арешту з майна - залишити без руху.

Повідомити ОСОБА_1 про необхідність протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали виправити зазначені в ухвалі недоліки.

Розяснити, що у разі невиконання недоліків у зазначений строк, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб адресою: http://court.gov.ua/.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя -ОСОБА_2