Номер провадження 2/754/3260/19 Справа №754/61/19
10 квітня 2019 року м. Київ
Деснянський районний суд міста Києва
під головуванням судді Бабко В.В.
за участю секретаря судового засідання Козловець К.П.
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 в особі законного представника ОСОБА_4, третя особа: Служба у справах дітей Деснянської в м. Києві РДА про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням, -
Позивач ОСОБА_1 звернулась з позовом про визнання осіб такими, що втратили право на користування жилим приміщенням.
Ухвалою Деснянського районного суму м. Києва від 10.01.2019 відкрито провадження у справі, призначено справу до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження, визначено відповідачу п'ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву.
Відповідачами у встановлений законом строк до суду не подано заяв із запереченням проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження та не подано відзиву на позовну заяву.
Ухвалою Деснянського районного суму м. Києва від 12.03.2019 справу призначено до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін, визначено відповідачам п'ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву
В обґрунтування своїх вимог позивач посилається на те, що є наймачем житлового приміщення за адресою: АДРЕСА_1, що підтверджується ордером на квартиру. В квартирі АДРЕСА_1 зареєстровані: ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5. ОСОБА_2 з 2009 року і до сьогоднішнього дня не проживає в спірному житлі; ОСОБА_3 з грудня 2016 року і до сьогоднішнього дня не проживає в спірному житлі; ОСОБА_4 та ОСОБА_5 не проживають за місцем реєстрації з 2009 року. Позивач на даний час не підтримує з відповідачами зв'язку. Таким чином, протягом більше, як шість місяців поспіль відповідачі не з'являлися в спірному житлі та не цікавилися ним. Наявність реєстрації відповідачів у спірному житлі позбавляє позивача, як наймача, можливості здійснювати право користування ним у повному обсязі. Позивач не може оформити субсидії. Крім того, позивач вимушена нести витрати щодо сплати комунальних послуг з розрахунку на всіх зареєстрованих у житловому приміщенні осіб, включаючи відповідачів. У зв»язку з викладеним вище позивач просить суд визнати ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, такими, що втратили право користування житловим приміщенням за адресою: АДРЕСА_1.
Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з»явилась, повідомлялась належним чином, про що свідчить повідомлення про вручення судової повістки.
Відповідачі в судове засідання не з'явились, про дату, час та місце розгляду справи своєчасно сповіщені у встановленому законом порядку, а саме судовою повісткою, направленою рекомендованим листом за адресою реєстрації місця проживання та повідомлялись через офіційний веб-портал «Судова влада України».
Третя особа Служба у справах дітей Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації представник в судове засідання не з'явився, 10.04.2019 до суду надійшла заява від представника третьої особи про розгляд справи за відсутності представника.
Відповідно до ч. 6 ст. 128 ЦПК України судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур'єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.
Згідно п.2 ч. 7 ст. 128 ЦПК України у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається: фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.
Відповідно до ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.
У зв'язку з чим, суд вважає за необхідне розглянути справу без участі відповідача, виходячи з вимог ст.128 ЦПК України та рішення Конституційного суду України від 13.12.2011 року № 17-рп/2011, згідно яких в разі відсутності осіб, які беруть участь у справі за адресою, вказаної в матеріалах справи (зокрема, позовна заява), вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене їм належним чином.
Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд вважає за можливим вирішити справу на підставі наявних у ній матеріалів та постановити заочне рішення, що відповідає ст.280 ЦПК України.
Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
Відповідно до ст. 263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Згідно зі статтями 12, 13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів.
Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених ст. 82 цього Кодексу, тобто тягар доказування лежить на сторонах цивільно-правового спору.
Згідно зі статтями 76-79 ЦПК України, доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір.
Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях.
Дослідивши повно та всебічно обставини справи в їх сукупності, оцінивши всі необхідні, зібрані по справі докази для ухвалення обґрунтованого рішення, виходячи зі свого внутрішнього переконання, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.
Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини.
Відповідно до ордеру на жиле приміщення серії Б № 004919 від 05.08.2009, який виданий ОСОБА_1 на право з сім'єю з п'яти осіб зайняття жилого приміщення, жилою площею 58,43 кв.м., яке складається з трьох кімнат в ізольованій квартирі за адресою: АДРЕСА_1. Ордер виданий на склад сім'ї: ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5.
Судом встановлено, що квартира на данний час не приватизована та власницею особового рахунку та наймачем квартири являється ОСОБА_1.
В квартирі АДРЕСА_1 зареєстровані: ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, що підтверджується матеріалами справи.
Згідно Акту обстеження квартири № 281 від 21.11.2018 складеними комісією Житлово-експлуатаційної дільниці № 310 засвідченого мешканців цього будинку, підтверджується факт, що ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 не проживають в квартирі АДРЕСА_1. Даний акт підписаний начальником ЖЕД-310 Давидок Т.В.
Відповідно ст. 71 ЖК України передбачає, що у разі відсутності наймача або членів його сім'ї у житловому приміщенні понад шість місяців, він втрачає право користування ним.
Статтею 72 ЖК України визначено, що визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку.
Згідно ст. 107 ЖК України у разі вибуття наймача та членів його сім'ї на постійне проживання до іншого населеного пункту або в інше жиле приміщення в тому ж населеному пункті договір найму жилого приміщення вважається розірваним з дня вибуття. Якщо з жилого приміщення вибуває не вся сім'я, то договір найму жилого приміщення не розривається, а член сім'ї, який вибув, втрачає право користування цим жилим приміщенням з дня вибуття.
Відповідно до роз'яснень, викладених в п.10 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.04.1985 року (з наступними змінами) «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України» у справах про визнання наймача або члена його сім'ї таким, що втратив право користування жилим приміщенням (ст. 71 ЖК України) необхідно з'ясовувати причини відсутності відповідача понад встановлені строки. У разі їх поважності (перебування у відрядженні; у осіб, які потребують догляду; внаслідок неправомірної поведінки інших членів сім'ї тощо) суд може продовжити пропущений строк.
Відповідачі не зверталися до суду з вимогою про продовження строку на відсутність у спірній квартирі, не надали доказів поважних причин відсутності за зареєстрованим місцем проживання.
Вищевикладені обставини свідчать про те, що відповідачі не проживають у квартирі за місцем реєстрації без поважних причин та не мають наміру там проживати, а отже є підстави для визнання їх такими, що втратив право користування квартирою АДРЕСА_1. Факт реєстрації в квартирі відповідачів завдає додаткових матеріальних витрат на оплату комунальних послуг, що завдає позивачу матеріальної шкоди.
Аналізуючи зібрані докази в їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги позивача є обґрунтованими і вони підлягають задоволенню.
На підставі ст.141 ЦПК України, стягненню з відповідачів на користь позивача підлягають понесені судові витрати в розмір 704, 80 грн, а саме з кожного по 234,93грн.
Керуючись Конституцією України, Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод, 71, 72, 107 ЖК України, статтями 2, 4, 12, 76-81, 89, 133, 141, 259, 263-265, 280-283 ЦПК України, суд
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 в особі законного представника ОСОБА_4, третя особа: Служба у справах дітей Деснянської в м. Києві РДА про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням - задовольнити.
Визнати ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, такими, що втратили право користування житловим приміщенням за адресою: АДРЕСА_1.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати в розмірі 234,93грн.
Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 судові витрати в розмірі 234,93грн.
Стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 судові витрати в розмірі 234,93грн.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня отримання його копії.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочногорішення без задоволення.
Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду через Деснянський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, місце реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 ; ІПН НОМЕР_1.

Відповідач1: ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, місце реєстрації за адресою: АДРЕСА_1, ідентифікаційний номер відсутній в матеріалах справи.

Відповідач2: ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_4, місце реєстрації за адресою: АДРЕСА_1, ідентифікаційний номер відсутній в матеріалах справи.

Відповідач3: ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_5, місце реєстрації за адресою: АДРЕСА_1, ідентифікаційний номер відсутній в матеріалах справи.

Відповідач4: ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_6, місце реєстрації за адресою: АДРЕСА_1.

Третя особа: Служба у справах дітей Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації, адреса: м. Київ, пр-т Маяковського, 21-Г.

Повний текст рішення складено та підписано 10 квітня 2019 року.

Суддя В.В. Бабко