Справа №468/1127/16 -ц
Провадження № 22Ц -812/749/ 19р. Головуючий першої інстанції: Янчук С.В.
Категорія - 24 Доповідач апеляційного суду: Галущенко О.І.
П О С Т А Н О В А

Іменем України

15 квітня 2019 р. м. Миколаїв

Колегія суддів судової палати в цивільних справах Миколаївського апеляційного суду в складі:

головуючого: Галущенка О.І.

суддів: Лисенка П.П.

Серебрякової Т.В.

із секретарем

судового засідання: Андрієнко Л.Д.

з участю -

відповідача - ОСОБА_4

представників:

позивача - Клис Н.А.

відповідача - ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за

апеляційною скаргою

ОСОБА_4 на рішення Баштанського районного суду Миколаївської області від 07.08.2017 р., ухвалене за

позовом

Публічного акціонерного товариства "Миколаївобленерго" (далі - ПАТ «Миколаївобленерго», або Постачальник) до ОСОБА_4 про відшкодування збитків, завданих порушенням правил користування електроенергією,

встановила:

20.10.2016 р. р. Постачальник звернувся з позовом до ОСОБА_4 про відшкодування збитків, завданих порушенням правил користування електроенергією.

Позивач зазначав, що 17.08.2016 р. працівниками філії ПАТ "Миколаївобленерго" Баштанського району зафіксовано порушення відповідачем п.48, п.42 Правил користування електроенергією для населення ( далі- ПКЕЕн), яке полягає у використанні штучного нуля, що призвело до споживання необлікованої електричної енергії, яке неможливо виявити підчас проведення контрольного огляду засобу обліку.

По даному факту складено акт № S 3185 від 17.08.2016 р. яким, відповідно до вимог п. 53 ПКЕЕн зафіксовано факт порушення ПКЕЕн, а комісією відповідно до протоколу № 2385 від 18.08.2016 р. та згідно з пунктами 2.7, 3.1, 3.1.6 Методики, визначено розмір завданих збитків на суму - 30487 грн.74 коп. за період безоблікового споживання тривалістю три роки, тобто з 17.08.2013р. до дня усунення порушення. Посилаючись на ці обставини Постачальник просив про відшкодування збитків за цим порушенням, у розмірі визначеному наданим розрахунком.

Рішенням Баштанського районного суду Миколаївської області від 07.08.2017 р. ухвалено про задоволення вимог Постачальника та стягнення з споживача 30487 грн.74 коп. на відшкодування збитків та 1378 грн.00 коп. на відшкодування його витрат на судовий збір..

Постановою апеляційного суду Миколаївської області від 11.10.2017 р. зазначене рішення місцевого суду скасоване та ухвалено нове про відмову у задоволенні позову.

Постановою колегії суддів Першої судової палати Касаційного суду в складі Верховного Суду від 27.02.2019 р. судове рішення апеляційного суду скасоване, а справа повернута на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

В апеляційній скарзі відповідач ставить питання про скасування рішення і ухвалення нового про відмову у задоволенні позову, з посиланням на порушення судом норм процесуального права щодо оцінки доказів та норм матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи.

Перевіряючи законність та обгрунтованість рішення відповідно до вимог ст. 367 ЦПК України, колегія суддів доходить висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Згідно з приписами ч.1 ст.417 ЦПК України, вказівки, що містяться в постанові суду касаційної інстанції є обов'язковими для суду апеляційної інстнції під час нового розгляду справи.

Зокрема, касаційною інстанцією встановлено, що відповідач не надав доказів, які б спростовували обставини, що встановлені при плановій перевірці дотримання споживачем правил користування електроенергією та, які свідчать про безоблікове споживання ним електроенергії.

Відповідно до вимог ст.ст. 57- 60 ЦПК України 2004 р., кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог чи заперечень.

Доказами у справі є будь-які фактичні дані на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги чи заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для справи. Докази мають відповідати вимогам належності та допустимості.

Відносини з постачання електроенергії та користування нею врегульовані Законом України «Про електроенергетику» ( далі- Закон), Правилами користування електроенергією (затверджені постановою Національної комісісї з питань регулювання електроенергетики України №28 від 31.07.1996 р. з наступними змінами, в редакції постанови № 105 від 04.02.2010 р., далі - Правила) та Правилами користування електроенергією для населення ( затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 26.07 1999 р. № 1357 з наступними змінами в ред. постанови КМУ № 1408 від 26.12.2011р., далі - ПКЕЕн)

Для визначення розміру збитків, завданих порушенням ПКЕЕн підлягає застосуванню Методика визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕн ( затверджена постановою Національною комісією регулювання електроенергетики № 562 від 04.05.2006 р. з наступними змінами в редакції постанови №1338 від 14.10.2010 р., далі - Методика)

Згідно з приписами ст. 11, 526 ЦК України зобов'язання виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що цими актами не передбачені, але за аналогією породжують цивільні права та обов'язки.

Зобов'язання мають виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства.

Відповідно до ст. 27 Закону правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність.

Правопорушеннями в електроенергетиці є:

порушення вимог нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів, нормативних документів з питань технічної експлуатації електричних станцій і мереж, енергетичного обладнання і мереж суб'єктів електроенергетики та споживачів енергії, виготовлення, монтажу, налагодження та випробування енергоустановок і мереж, виконання проектних робіт на енергоустановках і мережах;

крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку.

Абзацем 20 ст. 1 Закону визначено, що споживачами енергії являються суб'єкти господарської діяльності та фізичні особи, що використовують енергію для власних потреб на підставі договору про її продаж та купівлю.

Пунктом 1.2 Правил (абзаци 29, 30, 45, 47) наведено визначення термінів, які мають правове значення у правовідносинах постачальника електричної енергії та її споживачів.

Зокрема, електропроводка - сукупність проводів і кабелів з кріпленнями, деталями монтажу та захисту, які прокладено на поверхні чи всередині конструктивних елементів споруд;

електроустановка - комплекс взаємопов'язаних устаткування і споруд, призначених для виробництва або перетворення, передачі, розподілу чи споживання електричної енергії;

недоврахована електрична енергія - обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом, але не врахований розрахунковими засобами обліку або врахований неправильно;

населення - споживачі електричної енергії - фізичні особи, які з метою задоволення власних побутових або господарських потреб споживають електричну енергію для потреб електроустановок, що належать їм за ознакою права власності або користування, за винятком електроустановок, які використовуються для здійснення в установленому законодавством порядку підприємницької та/або незалежної професійної діяльності;

Пунктом 2 ПКЕЕн дано визначення поняття «об'єкт споживача», яким є житловий будинок, гараж, майстерня або інша електрифікована споруда, що належить споживачу на правах власності або користування.

Самовільним підключенням вважається споживання електричної енергії без

укладення з енергопостачальником договору про користування електричною енергією або підключення з порушенням цих Правил.

Тобто і Законом і Правилами до споживачів віднесено також фізичних осіб, які фактично користуються електрифікованою спорудою (будинком) та використовують електичну енергію для власних потреб, незалежно від укладення договору або наявності права власності на електроустановку чи об' єкт споживача.

При цьому згідно з вимогами п.42 ПКЕЕн побутовий споживач зобов'язаний:

дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору;

забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів;

забезпечувати збереження засобів обліку і пломб на них у разі розміщення засобу обліку в квартирі або на іншому об'єкті побутового споживача;

невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі засобу обліку;

оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил;

узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності;

За порушення цих обов'язків споживач несе відповідальність згідно з вимогами п.48 ПКЕЕн.

Пунктом 53 ПКЕЕн передбачено складення акту, яким має фіксуватися факт порушення ПКЕЕН, його обставини із зазначенням осіб, що приймали участь у перевірці дотримання ПКЕЕН, їх підписів та підпису споживача.

Споживач має право внести до акта свої зауваження.

У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову.

Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Акт про порушення цих Правил КЕЕн розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.

Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів.

Енергопостачальник повідомляє споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату.

Акт про порушення цих Правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення споживача про час і дату засідання комісії.

Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу.

Останній вправі оскаржити це рішення в порядку установленому законом.

У протоколі зазначається інформація про причетність споживача до порушення цих Правил та відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії , розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти ПКЕЕн та Методики.

Аналогічні приписи щодо порядку складання та змісту акту про порушення ПКЕЕн містить також глава 4 Методики.

Відповідно до наведених нормативних приписів, у справах, які виникають у спорах щодо порушення правил користування електроенергією, доказом такого порушення, в першу чергу, має бути акт про порушення, що складається у відповідності до порядку встановленого ПКЕЕн та Методикою, а також інші допустимі та належні докази.

Згідно з вимогами п. 53 ПКЕЕн порушенням, яке тягне нарахування збитків, у відповідності до приписів п. п. 3.1 підп.7, 3.3 г), 3.6 гл. 3 Методики, є використання штучного нуля, що неможливо виявити підчас проведення контрольного огляду приладу обліку, яке призвело до споживання необлікованої електричної енергії.

При цьому відповідно до підп. г п. 3.3. Методики розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється:

за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії;

за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості необлікованої електричної енергії;

за кількістю днів: у разі використання споживачем "штучного нуля", що призвело до споживання необлікованої електричної енергії, - із дня останньої технічної перевірки або допуску електроустановки в експлуатацію (у разі коли технічна перевірка даної електроустановки не проводилась) до дня усунення порушення, але не більше сумарної кількості днів за три роки, що передували дню виявлення порушення, та до дня усунення порушення.

Штучним нулем відповідно до дефініції наведеної у п.3.1 Методики є - додатково змонтований контур заземлення (у тому числі металеві труби водопроводу або опалення), що з'єднаний з "нульовим" проводом внутрішньобудинкової електромережі, який за умови неправильного підключення лічильника (наприклад, у разі якщо електрична енергія обліковується однофазним індукційним лічильником - "фаза" у третій клемі) дає змогу безобліково споживати електричну енергію. Облаштування додаткового контуру заземлення з метою з'єднання його з металевими корпусами електричних приладів для забезпечення їх безпечної експлуатації не належить до поняття "штучний нуль".

Таким чином відмінність додаткового контура заземлення від використання штучного нуля полягає в тому, що останній неправомірно з'єднується з нейтраллю внутрішньобудинкової електромережі, що за умови порушення фазування лічильника дає змогу споживати електроенергію безобліково.

Таке формулювання порушення зумовлює необхідність доведення у судовому засіданні того факту, що підключення було самовільним та з порушенням Правил ПКЕЕн, а споживання елетроненергії здійснюється безобліково споживачем, який є відповідальним за договором або фактично користується електроенергією для власних потреб.

З матеріалів справи вбачається, що постачальником здійснене однофазне приєднання алюмінієвими проводами перерізом 2х 6 мм2 будинку АДРЕСА_1 з відкриттям особового рахунку№ НОМЕР_1 на ім'я ОСОБА_4

Складений та підписаний сторонами у письмовій формі договір на користування електроенергією продовжує свою дію, оскільки остаточного припинення користування електроенергією не відбулося (п.23 Договору, а.с.-59 зворот).

Станом на час перевірки в будинку проживає з сім'єю ОСОБА_4

При перевірці дотримання ПКЕЕн працівниками постачальника 17.08.2016 р. зафіксовано порушення відповідачем п.48, п.42 Правил ПКЕЕн, яке полягає у використанні штучного нуля, що призвело до споживання необлікованої електричної енергії, яке неможливо виявити підчас проведення контрольного огляду засобу обліку.

Виявлено, що фактичними ознаками такого порушення є зміна фазування шляхом перехрещення фазного та нульового проводу після ввідних ізоляторів та під'єднання нульового дооблікового дроту до металевого корпусу внутрішньобудинкого щитка.

Таке під'єднання дає гіпотетичну, але реальну можливість використання електроенергії безобліково за умови відключення запобіжника нульового проводу та використання нуля щитка.

Саме такий спосіб безоблікового використання електроенергії був продемонстрований контролерами шляхом відключення запобіжника та під'єднання праски.

Саме для того, щоб запобігти використанню штучного нуля Правила улаштування електроустановок (ПУЕ) в п. 1.7.91 глави «ЗАЗЕМЛЮВАЛЬНІ ПРИСТРОЇ ЕЛЕКТРОУСТАНОВОК НАПРУГОЮ ДО 1 КВ У ЕЛЕКТРИЧНИХ МЕРЕЖАХ ІЗ ГЛУХОЗАЗЕМЛЕНОЮ НЕЙТРАЛЛЮ», передбачають, що в електроустановках з глухозаземленою нейтраллю нейтральну або середню точку чи один з виводів джерела живлення необхідно надійно приєднувати до заземлювача за допомогою заземлювального провідника. Не допускається використовувати PEN- (РЕ- або N-)-провідники, які з'єднують нейтраль з розподільним щитом, як заземлювальні.

Згідно з п.п. 1.7.22., 1.7.24. глави 1.7 «Заземлення і захисні заходи безпеки» яка в частині заземлення діє і для житлових будинків,- Нейтральный провідник (N-провідник) - провідник в электроустановках напругою до 1 кВ, электрично з'єднаний з нейтральною точкою джерела напруги та використовується для розподілення електричної енергії.; Заземлення - виконання електричного з'єднання між визначеною точкою системи або установки або обладнання і локальною землею. З'єднання з локальною землею може бути навмисним, ненавмисним і випадковим, а також постійним або тимчасовим. Захисне заземлення - заземлення точки чи точок системи, установки або обладнання з метою забезпечення електробезпеки. Термін «заземлення», прийнятий у главі, слід розуміти як «захисне заземлення»

По даному факту складено акт № S 3185 від 17.08.2016 р. яким, відповідно до вимог п. 53 ПКЕЕн зафіксовано факт порушення ПКЕЕн, а комісією відповідно до протоколу № 2385 від 18.08.2016 р. та згідно з пунктами 2.7, 3.2, 3.3 г) 3.6 Методики, визначено розмір завданих збитків на суму - 30487 грн.74 коп. за період безоблікового споживання тривалістю три роки, тобто з 17.08.2013р. до дня усунення порушення.

Замір навантаження в місці скрутки проводів на вхідних ізоляторах та після них на вхідних і вихідних клемах лічильника здійснювався. спеціальним струмовимірювальним приладом.

Наявність навантаження в місцях вимірювання відповідачем не спростовано.

Встановлено що фаза змінена в місці скрутки проводів після вхідних ізоляторів.

Обставини виявлення зазначеного порушення підтверджуються актом, який підписаний трьома контролерами, споживач його підписав, зауважень до акту не вніс.

Особи, які безпосередньо проводили перевірку та складали акт про порушення в електроенергетиці, в своїх письмових поясненнях, які долучені до матеріалів справи та підчас допиту в суді підтвердили встановлені обставини порушення та пояснили, що за присутності відповідача було встановлено факт дооблікового приєднання нульового проводу до металевого щитка, який жорстко закріплений на стіні без діелектричної проставки.

Таке самовільне підключення є штучним нулем та дозволяє безобліково споживати електроенергію.

Факт безоблікового споживання було продемонстровано шляхом включення у внутрішньодомову мережу праски при вимкненому запобіжнику.

З врахуванням встановленого слід вважати, що судом повно та всебічно встановлені дійсні обставини правопорушення, наявним доказам дана правильна юридична оцінка та ухвалено відповідний обставинам справи і вимогам закону висновок про наявність вини споживача у вчиненні правопорушення в електроенергетиці.

Внаслідок винних дій споживача постачальнику завдані збитки, розмір яких позивачем розраховано у відповідності до вимог Методики,з врахуванням величини довготривалого струму визначеного з найменшого перерізу дроту в колі самовільного підключення та його табличного значення передбаченого ПУЄ.

Підстав для звільнення відповідача від відповідальності, передбачених ст.. 617 ЦК України не встановлено.

З врахуванням таких висновків судом ухвалене обґрунтоване та законне рішення про задоволення позову і стягнення збитків.

Їх розмір та правильність розрахунків енергопостачальника відповідають положенням пунктів 2.7, 3.2, 3.3.г) 3. 6 Методики

Підстав для застосування механізму зменшення нарахування не має, оскільки зафіксоване порушення передбачене п.3.1 7) Методики, яке не передбачає зменшення нарахування збитків, відповідно до положень п. 3.7 Методики.

Встановлене, на думку колегії суддів, не дає підстав для скасування чи зміни рішення.

Доводи апеляційної скарги відповідача про недоведенність порушення, не заслуговують на увагу, адже ним не спростовано факт можливості використання

штучного нуля та не доведена відсутність його вини у порушенні правил підключення електроустановки з недотриманням ПУЄ.

Недоліки акту про порушення, на які посилається апелянт, не дають підстав вважати цей доказ недостовірним та таким, що не може бути покладений в основу рішення.

Адже обставини викладені в акті підтверджуються поясненнями свідків, які допитані судом і цим поясненням судом дана належна юридична оцінка.

Поясненнями самого ж відповідача також підтверджується здійснення самовільного підключення дооблікового нуля з порушенням вимог ПУЄ (а.с-20,87)

Для цього порушення не має значення електронним чи індукційним лічильником здійснюється облік електроенергії.

Адже у цих однофазних лічильниках здійнюється облік активної електроенергії через фазу у першій клемі.

Така схема обліку підтверджується технічним паспортом електронного лічильника СО-ЭАО5М1 та ряду споріднених електронних лічильників, які виготовлялися заводом «Комунар».

Коли фаза перекинута у третю клему облік електроенергії не здійснюється.

Крім того, обставини порушення підтверджуються також фототаблицею ( а.с. 26,70-72,86).

Зокрема, на фото (а.с.-26) добре видно клему до якої було під'єднано дообліковий нульовий дріт, в той час як на схемі, передбаченій технічними умовами 1977 року заземлення щитка здійснюється лише післяобліковим нулем.

Інші доводи апелянта щодо недоведеності факту самовільного підключення також не заслуговують на увагу, оскільки ні обставин зафіксованих актом, ні висновків суду не спростовують.

Керуючись ст. ст. 367, 374, 375, 381-382 ЦПК України, колегія суддів

постановила:

Апеляційну скаргу ОСОБА_4 - залишити без задоволення, а рішення Баштанського районного суду Миколаївської області від 07.08.2017 р.- залишити без зміни.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня прийняття, але з цього часу на протязі тридцяти днів з дня виготовлення повного рішення може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий: О.І.Галущенко

Судді: П.П. Лисенко

Т.В. Серебрякова

Повний текст постанови виготовлено 19 квітня 2019 р.