Справа № 243/3996/19
Провадження № 2/243/1579/2019
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

19 квітня 2019 року м. Словянськ

Суддя Словянського міськрайонного суду Донецької області Старовецький В.І., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Державного підприємства «Донецька залізниця» про стягнення заборгованості по заробітній платі та середнього заробітку за час затримки розрахунку,-

ВСТАНОВИВ:

До Словянського міськрайонного суду Донецької області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Державного підприємства «Донецька залізниця» про стягнення заборгованості по заробітній платі та середнього заробітку за час затримки розрахунку.

У позовній заяві зазначив, що згідно ст. 5 Закону України «Про судовий збір» він звільнений від сплати судового збору за подання даного позову.

Дослідивши позовну заяву та надані матеріали, суд приходить до висновку, що її подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України.

У відповідності до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ч. 4 ст. 175 ЦПК України якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

Як передбачено ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ч.ч. 1,2 ст. 77 ЦПК України).

Згідно ч. 5 ст. 81 ЦПК України, докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Як слідує з ч. 6 ст. ст. 81 ЦПК України, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Як передбачено п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати.

Отже, за вимогу про стягнення заборгованості по заробітній платі позивач звільнений, що передбачено Законом.

Крім того, відповідно до позовної заяви ОСОБА_1 просить стягнути на його користь середній заробіток за час затримки розрахунку у сумі 48 840 гривень.

Як передбачено ч. 3 ст. 177 ЦПК України, у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору.

Як передбачено ч. 1 ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у

порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до ч. 2 ст. 8 вищевказаного Закону суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Згідно ч. 1 ст. 8 Закону, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умов, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сімї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоровю.

До матеріалів даної цивільної справи позивачем не було долучено жодного доказу про підстави його звільнення від сплати судового збору за звернення до суду із позовною вимогою про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку або доказів про його скрутний матеріальний стан на підставі якого його може бути звільнено від сплати судового збору за дану вимогу.

Крім цього, згідно ч. 1 ст. 8 Закону, ОСОБА_1 не входить до кола осіб, що можуть бути звільнені від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях, оскільки до суду не надано доказів, які б підтверджували його спеціальний статус передбачений даним Законом.

Європейський суд з прав людини у рішенні у справі «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001 року зазначив, що вимога сплати збору цивільними судами у звязку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

При цьому, суд зазначає, що відповідно до розяснень, що містяться у п. 27 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України № 10 від 17 жовтня 2014 року, якщо заявником не подано належних доказів сплати судового збору у встановленому законодавством порядку та розмірі або (за необхідності) документів, що підтверджують звільнення від його сплати, заява (скарга) залишається без руху. При цьому у відповідній ухвалі суду має бути зазначено правильний порядок сплати та/або розмір судового збору.

Частиною 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно ч. 2 ст. 4 Закону, за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яку подано фізичною особою, ставка судового збору складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що з 01.01.2019 року складає 768,40 гривень.

Таким чином, позивач повинен сплатити судовий збір за звернення до суду із вимогою про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку у сумі 768,40 гривень.

Окрім цього, частиною 3 та 4 ст. 175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити, зокрема зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у звязку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

В матеріалах справи відсутній попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у звязку із розглядом справи, що передбачено ст. 175 ЦПК України.

Більш того, згідно ч. 1 ст. 177 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів та третіх осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 95 ЦПК України, письмовими доказами є документи (крім

електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

Частиною 2 цієї статті визначено, що письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством (ч. 4 ст. 95 ЦПК України).

Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення (ч. 5 ст. 95 ЦПК України).

Порядок засвідчення копій документів визначено п. 5.27 Національного стандарту України, затвердженого Державним комітетом з питань технічного регулювання та споживчої політики від 07 квітня 2003 року № 55 «ДСТУ 4163-2003», - «Державна уніфікована система документації. Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів».

За вищевказаним нормативно-правовим актом, відмітка про засвідчення копії документа складається:

- зі слів «Згідно з оригіналом»,

- назви посади,

- особистого підпису особи, яка засвідчує копію,

- її ініціалів та прізвища,

- дати засвідчення копії.

Відповідно до Закону України «Про адвокатуру» засвідчувати вірність копій документів мають право адвокати у справах, які вони ведуть.

Окрім того, порядок засвідчення вірності копії документів та виписок із них регулюється статтями 75-77 Закону України «Про нотаріат». Відповідно до чинного законодавства ця дія може вчинятися в будь-якій державній нотаріальній конторі, тобто діє загальне правило територіальної компетенції. Із проханням засвідчити вірність документа до нотаріуса може звернутись як сам власник документа так, і (за довіреністю) інша особа, яка повинна мати при собі документ, що посвідчує її, а не громадянина, чиї копії документів будуть засвідчуватись.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач належним чином частково не засвідчив копії документів, які долучив до позову.

Таким чином, ОСОБА_1 повинен належним чином засвідчити всі копії документів, що долучені до позову та надати їх до суду.

Відповідно до ч. 1-3 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про залишення даної позовної заяви без руху із наданням позивачу строку для надання до суду квитанції про сплату судового збору розмір якого становить 768,40 гривень, надання до суду попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у звязку із розглядом даної справи та належним чином завірити копії документів, які долучені до позову.

Керуючись ст.ст. 175, 187 ЦПК України суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Державного підприємства «Донецька залізниця» про стягнення заборгованості по заробітній платі та середнього заробітку за час затримки розрахунку залишити без руху та надати позивачу строк в 10 (десять) днів з дня отримання ним копії цієї ухвали для надання до суду квитанції про сплату судового збору розмір якого становить 768,40 гривень, надання до суду попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у звязку із розглядом даної справи та належним чином завірити копії документів, які долучені до позову.

У випадку невиконання вказаних вимог у встановлений строк позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернена позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Cуддя

Слов'янського міськрайонного суду ОСОБА_2