Ухвала

25 березня 2019 року

м. Київ

справа № 127/26389/17

провадження № 61-5037ск19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Лесько А. О. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Вінницького апеляційного суду від 21 січня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, треті особи: Вінницька міська рада, Департамент архітектури та містобудування, про усунення перешкод у користуванні майном, відшкодування моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Вінницького міського суду Вінницької області від 10 грудня 2018 року у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

Ухвалою Вінницького апеляційного суду від 21 січня 2019 року відмовлено ОСОБА_1 у прийнятті до розгляду скарги на заочне рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 10 грудня 2018 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, треті особи: Вінницька міська рада, Департамент архітектури та містобудування, про усунення перешкод у користуванні майном, відшкодування моральної шкоди та повернуто їй дану скаргу, адресовану суду першої інстанції.

05 березня 2019 року (відповідно до поштового штемпеля на конверті) ОСОБА_1 направила касаційну скаргу на ухвалу Вінницького апеляційного суду від 21 січня 2019 року.

Згідно з частиною першою статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

У частині другій зазначеної статті передбачено, що учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

В порушення наведених норм закону, ОСОБА_1 звернулася до Верховного Суду з касаційною скаргою після спливу тридцяти днів з дня складання повного тексту оскаржуваної ухвали апеляційного суду. Однак заявник не порушувала питання про поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження.

З огляду на викладене ОСОБА_1 необхідно подати заяву про поновлення строку на касаційне оскарження із зазначенням причин пропуску такого строку та наданням відповідних доказів.

Відповідно до вимог частини третьої статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані неповажними, суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.

Згідно з пунктом 4 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено рішення (ухвала), що оскаржується.

Зміст касаційної скарги свідчить про те, що ОСОБА_1 оскаржує ухвалу апеляційного суду м. Вінниці від 21 січня 2019 року, проте за наслідками розгляду апеляційної скарги ОСОБА_1 на заочне рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 10 грудня 2018 року ухвалу постановлено Вінницьким апеляційним судом.

Таким чином, ОСОБА_1 необхідно уточнити зміст та прохальну частину касаційної скарги, зазначивши судове рішення, яке оскаржується.

Вимоги щодо форми та змісту касаційної скарги закріплені у статті 392 ЦПК України.

Пунктами 2, 5, 6, 8 частини другої статті 392 ЦПК України передбачено, що в касаційній скарзі повинно бути зазначено реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб громадян України особи, яка подає касаційну скаргу; клопотання особи, яка подає скаргу; в чому полягає неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права; дата отримання копії судового рішення суду апеляційної інстанції, що оскаржується.

Згідно зі статтею 409 ЦПК України суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право: 1) залишити судові рішення судів першої інстанції та апеляційної інстанції без змін, а скаргу без задоволення; 2) скасувати судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій повністю або частково і передати справу повністю або частково на новий розгляд, зокрема за встановленою підсудністю або для продовження розгляду; 3) скасувати судові рішення повністю або частково і ухвалити нове рішення у відповідній частині або змінити рішення, не передаючи справи на новий розгляд; 4) скасувати постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково і залишити в силі рішення суду першої інстанції у відповідній частині; 5) скасувати судові рішення суду першої та апеляційної інстанцій у відповідній частині і закрити провадження у справі чи залишити позов без розгляду у відповідній частині; 6) у передбачених цим Кодексом випадках визнати нечинними судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій повністю або частково і закрити провадження у справі у відповідній частині; 7) у передбачених цим Кодексом випадках скасувати свою постанову (повністю або частково) і прийняти одне з рішень, зазначених в пунктах 1-6 частини першої цієї статті.

Усупереч вимогам наведених норм закону касаційна скарга ОСОБА_1 зазначених відомостей не містить та її прохальна частина не узгоджується з вимогами статті 409 ЦПК України щодо повноважень суду касаційної інстанції, оскільки заявник не зазначає наслідків перегляду касаційної скарги.

З огляду на викладене ОСОБА_1 необхідно зазначити свій реєстраційний номер облікової картки платника податків за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб громадян України; дату отримання копії судового рішення суду апеляційної інстанції, уточнити свої вимоги у прохальній частині касаційної скарги, зазначивши вимоги відповідно до повноважень суду касаційної інстанції, які передбачені статтею 409 ЦПК України, а також вказати, в чому полягає неправильне застосування судом апеляційної інстанції норм матеріального права чи порушення норм процесуального права при прийнятті оскаржуваної ухвали.

Відповідно до пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У порушення вимог зазначеної норми закону до касаційної скарги не додано документів, що підтверджують сплату судового збору.

У зв'язку з наведеним скаржнику необхідно сплатити судовий збір за подання касаційної скарги.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

За подання касаційної скарги на ухвалу суду заявнику - фізичній особі необхідно сплатити судовий збір у розмірі, визначеному підпунктом 9 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір», який становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно зі статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2019 року визначено в розмірі 1 921,00 грн.

Таким чином, розмір судового збору, який необхідно сплатити ОСОБА_1 становить 384,20 грн (1 921,00 грн Х 0,2).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до УК у Печерському районі/Печерський район/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, рахунок отримувача: 6007, ККДБ: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд.055)»; символ звітності банку: 207.

На підтвердження сплати судового збору необхідно надати документ, що підтверджує його сплату.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Згідно з частиною другою статті 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Враховуючи наведене, касаційну скаргу слід залишити без руху з наданням строку для усунення зазначених недоліків.

Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Вінницького апеляційного суду від 21 січня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, треті особи: Вінницька міська рада, Департамент архітектури та містобудування, про усунення перешкод у користуванні майном, відшкодування моральної шкоди залишити без руху.

Надати для усунення зазначених вище недоліків строк, який не може перевищувати тридцяти днів з дня вручення цієї ухвали - для подання заяви про поновлення строку на касаційне оскарження та десяти днів з дня вручення цієї ухвали - для усунення інших недоліків касаційної скарги.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А. О. Лесько