ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/6503/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" вересня 2019 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Лужецька О.Р., перевіривши дотримання вимог ст.ст. 175, 177, 184, 185 ЦПК України у справі за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Сервісно-видавничий центр» про поновлення на роботі

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Державного підприємства «Сервісно-видавничий центр» про поновлення на роботі.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 03.07.2019 р. відкрито провадження у даній справі та постановлено проводити розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

В судовому засіданні, призначеному на 25.09.2019 р. суд, перевіривши зазначену позовну заяву й додані до неї матеріали, дійшов висновку про те, що вона підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст. 177 ЦПК України, а саме не сплачено судовий збір.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Разом з тим, позивачем при пред`явлені зазначеного позову, заявлено вимоги майнового характеру, а саме: стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, однак не вказано конкретної суми, яку позивач просить стягнути;стягнення з відповідача на користь позивача матеріальної шкоди в розмірі 189 411 грн. 52 коп.; стягнення з відповідача на користь позивача моральної шкоди в сумі 200 000 грн., за пред`влення яких Законом України «Про судовий збір» передбачено сплату судового збору.

Середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю природою не є основною чи додатковою заробітною платою, а тому позови про його стягнення оплачуються судовим збором.

Відшкодування моральної шкоди є вимогою майнового характеру, оскільки відшкодування моральної шкоди визначено сумою грошових коштів, тому заявлена позивачами вимога є майновою.

Згідно ст. 4 Закону України «Про судовий збір» розмір ставки судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб на 01 січня 2019 року складає 1921 грн.

Відповідно до п.п. 3, 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Як вбачається із тексту позовної заяви зазначена ціна позову складає 389 411 грн. 52 коп. (189 411 грн. 52 коп. + 200 000 грн. = 389 411 грн. 52 коп.), однак вона є неповною, оскільки в даній ціні позову не врахований середній заробіток за час вимушеного прогулу, який позивач просить стягнути, не вказуючи в прохальній частині позову конкретної суми, яка на його думку підлягає стягненню.

Таким чином, позивачу необхідно: зазначити ціну позову та сплатити судовий збір у розмірі 1-го відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб .

Відповідно до частин 11, 12, 13 ст. 187 ЦПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 187, 260 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Державного підприємства «Сервісно-видавничий центр» про поновлення на роботі - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність усунути зазначені недоліки позовної заяви у строк, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ О.Р. ЛУЖЕЦЬКА