Провадження № 2/760/4372/19
В справі № 760/4750/19-ц
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 квітня 2019 року суддя Солом'янського районного суду м. Києва Шереметьєва Л.А., розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, суддя

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом і просить стягнути з відповідачки 5 000, 00 гр. матеріальної шкоди, завданої залиттям квартири, та 10 000, 00 гр. в відшкодування моральної шкоди.

Позовна заява підлягає поверненню позивачу, виходячи з наступного.

Ухвалою суду від 18 лютого 2019 року позов збуло залишено без руху, позивачу надано строк на усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала була постановлена судом у зв»язку з невідповідністю позовної заяви вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Так, в позові не було зазначено:

- доказів, що підтверджують вказані в позові обставини, а саме залиття належної позивачу на праві власності квартири з вини відповідачки;

- відсутній обґрунтований розрахунок суми, яку позивач просить стягнути з відповідачки;

- на підставі чого позивачем була визначена сума до стягнення в відшкодування матеріальної шкоди в розмірі 5 000, 00 гр.;

- відсутнє підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Також, в позові не було обґрунтовано:

- якими міркуваннями керувався позивач при визначенні розміру моральної шкоди;

- чи можна вважати розумними вимоги в частині відшкодування моральної шкоди в такій сумі, виходячи з вимог ст.23 ЦК України;

- якими доказами підтверджується завдання позивачу моральної шкоди саме в такому розмірі.

Крім того, відповідно до ч.5 ст.185 ЦПК України у разі пред'явлення позову особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення.

Звертаючись до суду, позивач зазначає про завдання моральної шкоди залиттям квартири його матері ОСОБА_1.

Виходячи з цього, в позові не обґрунтовується:

- при зверненні до суду позивач діє від свого імені, чи також від імені матері;

- якщо також від імені матері, на підставі чого;

- чи заявляються ОСОБА_1 до відповідачки вимоги про відшкодування моральної шкоди;

Крім того, позивачем до позовної заяви було долучено квитанцію про сплату судового збору у розмірі 150, 00 гр., не дивлячись на те, що виходячи з встановленого законом розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01 січня 2019 року, мінімальним є судовий збір у розмірі 768, 40 гр.

Тобто, позивач мав доплатити судовий збір, з урахуванням сплаченої суми, у розмірі 618, 40 гр.

Копія ухвали суду від 18 лютого 2019 року отримана позивачем 12 березня 2019 року особисто.

Не дивлячись на це, недоліки, зазначені в ухвалі суду від 18 лютого 2019 року, позивачем усунуті не були.

Вирішуючи питання позовної заяви слід також виходити з наступного.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.10 ЦПК України суд при розгляді справи керується принципом верховенства права.

Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов'язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року в справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Позивач має сприяти розгляду справи, оскільки він є найбільш зацікавленим в її розгляді.

Пунктом 2 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року № 11 «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення» вказано на те, що строки, встановлені ЦПК України, є обов'язковими для судів та учасників судових процесів.

Звертаючись до суду позивач зазначає поштову адресу, на яку йому надсилалася ухвала суду про залишення позову без руху.

12 березня 2019 року позивачем отримана зазначена ухвала суду, проте недоліки в позовній заяві усунуто так і не було.

В свою чергу позивач, не цікавлячись рухом справи в суді, не демонструє готовності до її розгляду.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За таких обставин позовна заява підлягає поверненню у зв'язку з неусуненням недоліків, визначених в ухвалі суду від 18 лютого 2019 року.

Керуючись ст.ст. 185 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкодивважатинеподаною та повернути позивачу.

Роз'яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя: Л.А.Шереметьєва