Провадження № 2/760/5711/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 листопада 2019 року м. Київ

Солом`янський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Козленко Г.О.,

за участю секретаря - Хліменкової А.Л.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Служби у справах дітей та сім`ї Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації в інтересах малолітньої дитини ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням та зняття її з реєстраційного обліку,-

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Служби у справах дітей та сім`ї Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації в інтересах малолітньої дитини ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням та зняття її з реєстраційного обліку та просив суд визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 таким, що втратив право користування житловим приміщенням, квартирою АДРЕСА_1 та зняти його з реєстраційного обліку.

В обґрунтування позову зазначив, що він є батьком-вихователем влаштованих у його родину на виховання та спільне проживання дітей, позбавлених батьківського піклування, ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_9, ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_4 , які зареєстровані у квартирі АДРЕСА_1 .

Позивач вказує, що маючи обов`язок захищати майнові права та інтереси дітей-вихованців, законним представником яких він є без спеціальних на те повноважень, задля користування дітьми своїх прав на приватизацію державного житлового фонду, він змушений звернутись до суду з зазначеним позовом. Крім того, наявність реєстрації малолітньої дитини ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ставить Позивача у скрутне матеріальне становище, оскільки нарахування платежів за комунальні послуги здійснюються включаючи всіх зареєстрованих осіб.

В цій квартирі також зареєстрована але не проживає малолітня дитина: ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 . Рішенням Солом`янського районного суду в м. Києві від 11.11.2015 року у справі №760/5404/15-ц ОСОБА_5 було позбавлено батьківських прав відносно зазначеної дитини, а в 2016 році малолітню дитину ОСОБА_2 було усиновлено і він вибув на постійне місце проживання за адресою усиновлювачів, яка ОСОБА_1 невідома у зв`язку із таємницею усиновлення.

З часу усиновлення малолітня дитина ОСОБА_4 перестала бути членом сім`ї за яким зберігається право на житло, в якому вона проживала з батьками, рідними до усиновлення. Оскільки малолітня дитина ОСОБА_4 понад шестимісячний строк у спірній квартирі не проживає, ОСОБА_1 просить визнати її такою, що втратила право користування квартирою АДРЕСА_1 .

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва відкрито загальне позовне провадження в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Служби у справах дітей та сім`ї Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації в інтересах малолітньої дитини про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням та зняття її з реєстраційного обліку.

Ухвалою суду закрито підготовче провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Служби у справах дітей та сім`ї Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації в інтересах малолітньої дитини про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням та зняття її з реєстраційного обліку.

В судовому засіданні позивач позов підтримав за викладених у позовній заяві обставин, просить його задоволити, пояснив що за повідомленням Служби у справах дітей та сім`ї Солом`янської районної в м. Києві державної адміністрації малолітню дитину ОСОБА_2 було усиновлено у 2016 році та відповідно вона не проживає у спірній квартирі. Враховуючи те, що інформація про усиновлювачів є конфіденційною та не може бути повідомлена позивачу, іншим способом захистити права підопічних неповнолітніх та малолітніх дітей, як звернутись з позовом до Служби у справах дітей та сім`ї Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації, позивач не має можливості.

Представник до Служби у справах дітей та сім`ї Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації позов не визнала, суду пояснила, що Служба у справах дітей та сім`ї Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації дбає про захист житлових прав та інтересів малолітньої дитини ОСОБА_2 , який у випадку скасування усиновлення та поновлення статусу дитини, позбавленої батьківського піклування, не зможе повернутись в квартиру за місцем реєстрації.

Вислухавши пояснення представників сторін, дослідивши та оцінивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню.

Судом встановлено, що наймачем трикімнатної ізольованої квартири АДРЕСА_1 є ОСОБА_6 разом із донькою ( ОСОБА_5 ) та онукою ( ОСОБА_3 ), що підтверджується розпорядженням Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації від 25.03.2004 року №382. Спірна квартира є неприватизованою, що підтверджується довідкою ВСП "Залізничний" КП "Дирекція з управління та обслуговування житлового фонду" від 16.01.2013 №77.

В квартирі АДРЕСА_1 зареєстровані ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_6 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується витягом з реєстру територіальної громади м. Києва та листом Солом`янської районної у місті Києві держадміністрації від 09.04.2019 року №108-4859.

Власником особового рахунку по квартирі АДРЕСА_1 зареєстровано ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , що підтверджується довідкою ВСП "Залізничний" КП "Дирекція з управління та обслуговування житлового фонду" від 16.01.2013 №77.

ОСОБА_6 померла ІНФОРМАЦІЯ_8 , про що складено актовий запис про смерть №12520 від 11.07.2012 та підтверджується інформацією відділу державної реєстрації смерті Головного територіального управління юстиції у місті Києві.

ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , зареєстровані у квартирі АДРЕСА_1 , але проживають у сім`ї позивача, який є батьком-вихователем та законним представником дітей, діє без спеціальних на те повноважень, що підтверджується розпорядженням Солом`янської районної у місті Києві держадміністрації від 16.05.2013 №311 "Про створення дитячого будинку сімейного типу та влаштування до нього дітей, позбавлених батьківського піклування".

Малолітня дитина ОСОБА_2 перебував на обліку дітей-сиріт та дітей, позбавлених батьківського піклування, та в 2016 році був знятий у зв`язку з усиновленням і вибув на постійне місце проживання за адресою усиновлювачів, що підтверджується листами Служби у справах дітей та сім`ї Солом`янської районної в м. Києві державної адміністрації від 06.05.2019 №108/24-2019-О та Солом`янського районного у м.Києві центру соціальних служб для сім`ї, дітей та молоді від 09.04.2019 №108/280-441.

ОСОБА_5 , 1982 р.н. переїхала з АДРЕСА_2 ) до с. Копачівка Дережнянського району Хмельницької області, де з 2017 року там постійно проживає та перебуває під соціальним супроводом, що підтверджується листами Солом`янського районного центру соціальних служб для сім`ї, дітей та молоді від 09.04.2019 №108/280-441, Солом`янського управління поліції НП у м. Києві ГУ Національної поліції України від 08.05.2019 року №5530/125/55/01-2019, Деражнянського районного центру соціальних служб для сім`ї, дітей та молоді від 22.01.2018 року №21/01-15.

Згідно ч.ч.1,3-5 ст.232 СК України з моменту здійснення усиновлення припиняються особисті та майнові права і обов`язки між батьками та особою, яка усиновлена, а також між нею та іншими її родичами за походженням.

З моменту усиновлення виникають взаємні особисті немайнові та майнові права і обов`язки між особою, яка усиновлена (а в майбутньому - між її дітьми, внуками), та усиновлювачем і його родичами за походженням.

Усиновлення надає усиновлювачеві права і накладає на нього обов`язки щодо дитини, яку він усиновив, у такому ж обсязі, який мають батьки щодо дитини.

Усиновлення надає особі, яку усиновлено, права і накладає на неї обов`язки щодо усиновлювача у такому ж обсязі, який має дитина щодо своїх батьків.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.11 Закону України «Про охорону дитинства» сім'я є природним середовищем для фізичного, духовного, інтелектуального, культурного, соціального розвитку дитини, її матеріального забезпечення і несе відповідальність за створення належних умов для цього. Кожна дитина має право на проживання в сім`ї разом з батьками або в сім`ї одного з них та на піклування батьків.

Згідно ч.2 ст.18 цього Закону діти мають право користуватися займаним приміщенням як члени сім`ї наймача або власника жилого приміщення.

Отже, обов`язок і відповідальність за створення належних умов для проживання дитини покладається на її сім`ю, тобто в даному випадку на батьків - усиновлювачів дитини.

Згідно ст.32 Закону України «Про забезпечення організаційно-правових умов соціального захисту дітей-сиріт та дітей, позбавлених батьківського піклування», за дітьми-сиротами та дітьми, позбавленими батьківського піклування, а також особами з їх числа зберігається право на житло, в якому вони проживали з батьками, рідними до встановлення опіки, піклування, влаштування в прийомні сім`ї, дитячі будинки сімейного типу, заклади для дітей-сиріт та дітей, позбавлених батьківського піклування, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Тобто, з моменту усиновлення малолітньої дитини ОСОБА_2 припинилися особисті та майнові права і обов`язки між ним та матір`ю, рідними до усиновлення, відповідно припинився і обов`язок Служби у справах дітей та сім`ї Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації щодо збереження за ним житла.

Водночас, позиція Служби у справах дітей та сім`ї Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації є протиправною та ґрунтується на припущеннях можливості скасування усиновлення малолітньої дитини ОСОБА_2 , що може мати місце у майбутньому.

Згідно ст.81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до ч.2 ст.107 ЖК України у разі вибуття наймача та членів його сім`ї на постійне проживання до іншого населеного пункту або в інше жиле приміщення в тому ж населеному пункті договір найму жилого приміщення вважається розірваним з дня вибуття. Якщо з жилого приміщення вибуває не вся сім`я, то договір найму жилого приміщення не розривається, а член сім`ї, який вибув, втрачає право користування цим жилим приміщенням з дня вибуття.

Згідно п.8 Постанови Пленуму Верховного суду України від 03.04.1987 №2 "Про практику застосування судами житлового господарства", згідно якого за тимчасово відсутнім наймачем або членами його сім`ї житлове приміщення зберігається протягом шести місяців. Якщо людина відсутня в житловому приміщенні понад шість місяців без поважних причин, вона вважається такою, що втратила право на житлове приміщення.

Крім того, ст.72 ЖК Української РСР зазначає, що визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку.

На підставі викладеного суд вважає, що є підстави для визнання малолітньої дитини ОСОБА_2 такою, що втратила право користування житловим приміщенням, як особи, що вибула на постійне місце проживання в інше жиле приміщення. При цьому суд враховує те, що у інший спосіб позивач позбавлений можливості захистити свої права, законодавством передбачена таємниця усиновлення, тобто відповідач у справі є належним.

Між тим, вимоги щодо зняття малолітнього з реєстраційного обліку не можуть бути предметом даної справи, оскільки відносяться до виключних повноважень відповідних органів. За наслідками розгляду справи по суті, позивач вправі самостійно звернути рішення до виконання.

Водночас, суд не може погодитись із твердженням Служби у справах дітей та сім`ї Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації щодо відсутності підстав для сплати судового збору.

Відповідно до ч.1 ст.3 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством. Зі змісту наведеної статті 3 вищевказаного Закону вбачається, що законодавець розрізняє позовні заяви та інші заяви, які можуть бути об`єктом сплати судового збору.

Як вбачається з п.14 ч.2 ст.3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір не справляється за подання заяви, апеляційної та касаційної скарги про захист прав малолітніх та неповнолітніх осіб, однак до суду подано позовну заяву, тому судовий збір підлягає сплаті у відповідності до Закону України «Про судовий збір», а саме за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою у 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. При цьому, пункт 14 вказаної норми звільняє від сплати судового збору осіб, які в інтересах малолітніх подають саме заяви, а не позовні заяви.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

Згідно п.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Керуючись ст.ст.72, 107 ЖК України, ст.232 СК України, ст.ст.12, 13, 81, 142, 200, 263-265, 267, 273, 354, 355 ЦПК України, суд,-

в и р і ш и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Служби у справах дітей та сім`ї Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації в інтересах малолітньої дитини ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням та зняття її з реєстраційного обліку - задовольнити частково.

Визнати малолітню дитину ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такою, що втратила право користування житловим приміщенням - квартирою АДРЕСА_1 .

Стягнути з Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 768,40 грн.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції.

Учасник справи, якому повне рішення не були вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя - Г.О. Козленко