_________________________________________________________________________________________________________________________
Провадження № 2/947/6007/19
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

01.11.2019

Суддя Київського районного суду м. Одеси Бескровний Я.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Фонду державного майна України про визнання незаконним і скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі, донарахування та стягнення заробітної плати і середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -

ВСТАНОВИВ:

До Київського районного суду м. Одеси надійшов позов ОСОБА_1 до Фонду державного майна України про визнання незаконним і скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі, донарахування та стягнення заробітної плати і середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Розглянувши матеріали позовної заяви, суддя вважає за необхідне залишити позовну заяву ОСОБА_1 без руху, для усунення недоліків з наступних підстав.

Згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч.2 ст.133 ЦПК України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України Про судовий збір від 08.07.2011 №3674-VI (зі змінами).

Позивач у позовній заяві зазначив, що згідно до ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», від сплати судового збору звільняються позивачі у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Проте, згідно постанови ВСУ від 30.11.2016 у справі №226/168/15 зроблено висновок, що починаючи з 01.09.2015, позивачі в справах за позовними вимогами, що випливають із трудових правовідносин, не звільняються від сплати судового збору, за винятком позивачів у двох категоріях: про стягнення заробітної плати та про поновлення на роботі. Усі інші вимоги, що випливають із трудових правовідносин повинні бути оплачені судовим збором. Аналогічна позиція, висловлена в постанові Великої Палати ВСУ від 30.01.2019 у справі №910/4518/16.

Отже, починаючи з 01 вересня 2015 року, позивачі в справах за позовними вимогами, що випливають із трудових відносин, не звільняються від сплати судового збору, за винятком позивачів у двох категоріях: про стягнення заробітної плати та про поновлення на роботі.

Крім того, звертаю увагу, на те, що згідно постанови Великої палати Верховного суду від 30.01.2019 у справі №910/4518/16, пільга щодо сплати судового збору, передбачена пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», згідно з якою від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, не поширюється на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні під час розгляду таких справ в усіх судових інстанціях.

Оскільки позивачем у прохальній частині позову серед іншого заявлено вимогу, яка виникає з трудових правовідносин, а саме: про стягнення з Фонду державного майна України на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 13 вересня 2019 року до дня поновлення на роботі, який на день пред`явлення позову становить 15683,01 грн., вищезазначені пільги не застосовуються та підлягають сплаті судового збору на загальних підставах.

Згідно до положень ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет на 2019 рік» у 2019 році установлено прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2019 у розмірі 1921,00 грн.

Відповідно до ч. 2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою справляється судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що дорівнює 768,40 грн. та за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою підприємцем справляється судовий збір за ставкою 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (768,40 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (9605,00 грн.).

Таким чином, за відсутності підстав для звільнення від сплати судового збору, позивачу необхідно сплатити судовий збір відповідно до вимог ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за вимогумайнового характеру у розмірі 768 (сімсот шістдесят вісім) гривень 40 копійок за реквізитами:отримувач: ГУК у м. Києві (м. Київ), код отримувача 37993783, Банк отримувача Казначейство України (ЕАП), рахунок №UA5026001, Код класифікації доходів бюджету 22030200.

Згідно ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, вважаю за необхідне залишити позовну заяву без руху та запропонувати позивачу усунути вказані вище недоліки.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Фонду державного майна України про визнання незаконним і скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі, донарахування та стягнення заробітної плати і середнього заробітку за час вимушеного прогулу - залишити без руху.

Надати позивачеві строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків позовної заяви десять днів з дня отримання даної ухвали суду.

Роз`яснити, що у разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Копію ухвали направити позивачу для виконання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Бескровний Я. В.