Провадження № 2/638/1399/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 квітня 2019 року Суддя Дзержинського районного суду м. Харкова Семіряд І.В. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради про позбавлення батьківських прав,-

встановив:

В провадженні суду з 16.11.2018 знаходиться зазначена цивільна справа.

Ухвалою Дзержинського районного суду міста Харкова від 19.11.2018 позовна заява була залишена без руху, оскільки не відповідала вимогам 175,177 ЦПК України.

Копія ухвали про залишення без руху направлена позивачу ОСОБА_1 за адресою, яка зазначена, як адреса місця реєстрації.

22.12.2018 копія ухвали про залишення позову без руху направлена повторно позивачу ОСОБА_1 за адресами, які зазначені як місце реєстрації та місце мешкання.

15.02.2019 копія ухвали про залишення без руху втретє направлена позивачу за адресами, які зазначені як місце реєстрації та місце мешкання.

Зазначені копії ухвали повернуті на адресу з помітками «Інші причини, що не дали змоги виконати обовязки щодо пересилання поштового відправлення», «За заявою одержувача», «За терміном зберігання».

Окрім того, ухвала про залишення позовної заяви без руху опублікована у Єдиному реєстрі судових рішень.

Ч.1 ст. 4 ЗУ «Про доступ до судових рішень» передбачено, що судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України.

Тобто, ОСОБА_1. не був позбавлений можливості цікавитись рухом справи та ознайомитись з судовим рішенням після його опублікування у Єдиному реєстрі судових рішень.

Станом на 15.04.2019 недоліки, які зазначені в ухвалі не усунуті.

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментарія ОСОБА_3 проти Іспанії» сформував позицію про те, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Також, Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 04 жовтня 2001 року у справі «Тойшлер проти Германії» (Тeuschler v. Germany) наголосив на тому, що обов'язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів.

Відповідно до пунктів 6, 7 частини 2 статті 43 ЦПК України передбачено, що учасники справи зобов'язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строк та виконувати інші процесуальні обов'язки, визначені законом або судом.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції», визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Розумність тривалості судового розгляду має визначатися з огляду на обставини справи та наступні критерії: складність справи, поведінка заявника та компетентних органів, а також важливість предмета позову для заявника у справі (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Фрідлендер проти Франції»).

Частиною 1 статті 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до принципу юридичної визначеності як складової частини конституційного принципу верховенства права зобов'язує позивача самостійно цікавитися перебігом розгляду його позову в суді. Тривала відсутність такого інтересу з боку позивача свідчить про його небажання захищати свої процесуальні права та зловживання правом.

Згідно до положень ч. 1 та ч. 3 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177цього Кодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи викладене, вважаю за необхідне визнати позовну заяву неподаною та повернути її позивачу.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 260, 354 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради про позбавлення батьківських прав визнати неподаною і повернути заявнику.

Роз'яснити ОСОБА_1, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали - якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СУДДЯ: Семіряд І.В.