Справа № 541/2333/18
Провадження № 2/541/170/2019
У Х В А Л А

іменем України

11 квітня 2019 року м. Миргород

Миргородський міськрайонний суд Полтавської області у складі:

головуючого - судді Городівського О. А.,

за участю секретаря судового засідання - Ніколаєнко М. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного провадження цивільну справу за позовом Акціонерного товариства комерційного банку "ПриватБанк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,-

установив:

16 жовтня 2018 року представник АТ КБ «ПриватБанк» звернувся до Миргородського міськрайонного суду Полтавської області з вищевказаною позовною заявою.

В ході судового розгляду встановлено, що ОСОБА_1 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 року, що підтверджується копією актового запису про смерть № 15 від 09.07.2017.

Суд, розглянувши матеріали позовної заяви, приходить до висновку, що є передбачені законом підстави для закриття провадження у справі, виходячи з наступного.

Частиною 1 ст. 42, ст. 48 ЦПК України передбачено, що сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. За змістом ст.ст. 46, 47 ЦПК України здатність мати цивільні процесуальні права та обов'язки сторони, третьої особи, заявника, заінтересованої особи (цивільна процесуальна правоздатність) мають усі фізичні і юридичні особи, а також здатність особисто здійснювати процесуальні права та виконувати свої обов'язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи. Виходячи зі змісту цих статей, стороною у справі може бути лише особа, яка має цивільну процесуальну правоздатність і цивільну процесуальну дієздатність.

Відповідно до ч. 4 ст. 25 ЦК України цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті.

Згідно зі ст. 55 ЦПК України (процесуальне правонаступництво) (що розміщена у Главі 4 ЦПК України «Учасники судового процесу»), у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов'язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії цивільного процесу.

З наведеного вбачається, що процесуальне правонаступництво являє собою заміну сторони або третьої особи (правопопередника) іншою особою (правонаступником) у зв'язку із вибуттям із процесу суб'єкта спірного або встановленого рішенням суду правовідношення, за якої до правонаступника переходять усі процесуальні права та обов'язки правопопередника і він продовжує в цивільному судочинстві участь останнього (юридичний зміст цієї статті детально розкривається також і в ухвалі Верховного Суду України від 19.01.2011.

Процесуальне правонаступництво у разі смерті фізичної особи можливе в порядку ст. 55 ЦПК України, шляхом залучення правонаступника, а не зміни відповідача, однак лише за умови, що фізична особа померла після відкриття провадження по справі.

Також слід зазначити, що позивач не позбавлений звернутися до суду з позовом до спадкоємців відповідача в порядку ст. 1281 ЦК України.

Аналогічні правові позиції викладені в ухвалах Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 20.04.2012 та 30.10.2013.

З наявних матеріалів слідує, що ОСОБА_1, який є відповідачем за позовом АТ КБ «ПриватБанк» про стягнення заборгованості за кредитним договором, що був поданий банком до суду 16 жовтня 2018 року помер ще ІНФОРМАЦІЯ_1 року, відповідно, даний громадянин (боржник) помер до подання банком даного позову.

При цьому, у зв'язку зі смертю боржника в кредитних правовідносинах має місце перехід обов'язків боржника до його спадкоємців, а нормами матеріального права визначено порядок пред'явлення вимоги кредитора до спадкоємців та обов'язки останніх (згідно до ч.1 ст. 1282 ЦК України, спадкоємці зобов'язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен із спадкоємців зобов'язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині; крім цього, п. 32 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №5 від 30.03.2012 «Про практику застосування судами законодавства при вирішенні спорів, що виникають із кредитних правовідносин» визначено, що у випадку смерті боржника його спадкоємці, за умови прийняття спадщини, є боржниками перед кредитором у межах вартості майна, одержаного у спадщину. Тобто, з огляду на викладене слідує, що правовідносини, котрі виникли між АТ КБ «ПриватБанк» та ОСОБА_1 з приводу виконання кредитних зобов'язань допускають правонаступництво та спадкоємці боржника, за умови прийняття спадщини, є боржниками перед кредитором в межах вартості майна, одержаного в спадщину.

Відповідно до п.1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України, суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Як вбачається з повідомлення Першої миргородської державної нотаріальної контори від 31.01.2019 № 22/01-09, згідно з інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) за померлим ІНФОРМАЦІЯ_1 року ОСОБА_1 в Першій миргородській державній нотаріальній конторі спадкова справа не заводилася, спадкоємці померлого до Першої миргородської державної нотаріальної контори не зверталися.

Враховуючи, що спадкоємці після смерті відповідача ОСОБА_1 відсутні, а отже встановити правонаступників померлого не видається можливим, у зв'язку з чим суд приходить до висновку, що провадження у справі підлягає закриттю.

Керуючись ст.ст. 255, 256, 353 ЦПК України, суд -

постановив:

Провадження у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства комерційного банку "ПриватБанк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором - закрити.

Роз'яснити позивачу, що у разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення через Миргородський міськрайонний суд Полтавської області.

Суддя О. А. Городівський