Р І Ш Е Н Н Я

І м е н е м У к р а ї н и

01 жовтня 2019 року м. Черкаси

Черкаський районний суд Черкаської області в складі:

головуючого-судді Смоляра О.А.

при секретарі Зарубі Н.М.

за участю позивача ОСОБА_1

представника позивача ОСОБА_2

відповідача ОСОБА_3

представників відповідача ОСОБА_4 , ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_7 про відшкодування шкоди,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом в обґрунтування якого зазначив, що 26.08.2018 року близько 11 год. 00 хв. він побачив як сусідський кіт гриз лапу кроленя породи «Панон», який йому належить. Після того, як кіт втік, він побачив ще в одного кроленяти відгризені 3 лапи та виявив, що в клітці не вистачає 3 кроленят, вік яких був приблизно 2 тижні. Після цього, позивач звернувся до відповідача з проханням прийняти міри для запобігання повторного нападу його кота, проте останній ніяких мір не прийняв. В період з 26.08.2018 року по 11.09.2018 року позивач неодноразово бачив зазначеного кота біля своєї клітки з кролями породи «Панон» та знаходив покалічених кроленят. Позивач знову звернувся до відповідача з вимогою про відшкодування вартості 10 з`їдених кроленят, але останній йому відмовив, тому позивач був змушений звернутися до суду та просить суд стягнути з відповідача на його користь матеріальну та моральну шкоду, завдану внаслідок неналежного утримання домашньої тварини відповідачем.

Відповідно до ухвали суду від 10.10.2018 року про відкриття провадження, розгляд справи проводиться в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Відповідачу надано п`ятнадцятиденний термін з дня вручення ухвали для подання відзиву на позовну заяву.

Позивач та його представник в судовому засіданні позовні вимоги підтримали в повному обсязі з підстав, викладених в позовній заяві та відповіді на відзив на позовну заяву та просили суд позов задовольнити.

Відповідач та його представники в судовому засіданні проти задоволення позову заперечували в повному обсязі з підстав викладених у відзиві та вважають, що вимоги позивача є надуманими, безпідставними та необґрунтованими. Пояснили, що позивачем не надано жодного належного доказу, що в нього були наявні кролі саме породи «Панон» та заперечували, що кіт, який загриз кролів, які знаходились на території домоволодіння позивача, належить відповідачу по справі.

Вивчивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне:

Відповідно до розписки ОСОБА_8 01.06.2018 року ОСОБА_1 придбав в його присадибному господарстві кролів породи «Панон» віком по 4 місяці у кількості 16 голів. Вартість одного кроля - 450 грн.

В період з 26.08.2018 року по 11.09.2018 року було знищено 10 кролів віком від 10 до 25 днів, які належали позивачу, внаслідок чого останнім було понесено матераіальних збитків.

Встановлені судом факти свідчать, що між сторонами виник спір про відшкодування шкоди завданої внаслідок дій тварини. При вирішенні спору суд виходить, з положень Цивільного кодексу України та Закону України «Про захист тварин від жорстокого поводження».

Відповідно до ч.3 ст.12, ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст.76 ЦПК України - доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Відповідно до ст.180 ЦК України тварини є особливим об`єктом цивільних прав, на них поширюється режим речі, а правила поводження з тваринами встановлюються законом.

Частиною першою статті 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної чи юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної чи юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Відповідно до частини другої статті 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Статтею 9 Закону України «Про захист тварин від жорстокого поводження» встановлено, що особа, яка утримує домашню тварину, зобов`язана супроводжувати домашню тварину поза місцями її постійного утримання, а також особа, яка супроводжує домашню тварину зобов`язана забезпечити безпеку оточуючих людей і тварин, а також майна від заподіяння шкоди супроводжуваною домашньою твариною.

Згідно із частиною 4 статті 12 Закону України «Про захист тварин від жорстокого поводження» шкода, заподіяна особі або майну фізичної особи, а також шкода, заподіяна майну юридичної особи твариною, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її утримує.

Відповідно до п.2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року №6 (з наступними змінами) «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» шкода заподіяна особі і майну громадянина, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.

В судовому засіданні не було доведено, що ОСОБА_3 є власником кота, який завдав матеріальних збитків позивачу, адже стороною позивача не надано жодного належного доказу на підтвердження цього, а тому він не може нести відповідальність за заподіяну позивачу шкоду.

Крім того, за клопотанням позивача в судовому засіданні були допитані свідки, які пояснили наступне.

Свідок ОСОБА_9 в судовому засіданні пояснила, що наприкінці серпня - початку вересня 2018 року неодноразово бачила, як кіт відповідача витягував кролів з клітки та гриз їх, після чого разом з чоловіком вони звертались до відповідача з цього приводу, але він ніяк не відреагував.

Свідок ОСОБА_10 в судовому засіданні підтвердила покази, надані ОСОБА_9 та додала, що 26.08.2018 року побачила кроленят в клітці без лап, які були ще живі, але наступного дня померли, а 30.08.2018 року бачила як кіт загриз двох кроленят, після чого було складено акт про знищення кроликів.

Свідок ОСОБА_11 в судовому засіданні пояснив, що бачив як кіт, який належить відповідачу, витягував живе кроленя з клітки та повідомив про це свою сусідку ОСОБА_10 . З відповідачем в нього конфлікт та вони не спілкуються.

Суд критично ставиться до показів ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , оскільки як встановлено в судовому засіданні свідки перебувають з позивачем в родинних відносинах, а також до показів, наданих ОСОБА_11 , адже останній знаходиться в неприязних стосунках з відповідачем.

Суд вважає безпідставним посилання позивача на акти про знищення кроликів від 26.08.2018 року, 30.08.2018 року, 08.09.2018 року, 09.09.2018 року та 11.09.2018 року та фотоматеріали не приймаються судом до уваги, адже їх зміст не підтверджує факту того, що саме кіт відповідача наніс тілесні ушкодження та знищив кролів, які належали позивачу.

Враховуюче вищевикладене, а саме що стороною позивача не надано належних, допустимих та достатніх доказів в розумінні статей 76-81 ЦПК України на підтвердження того, що саме кіт відповідача спричинив тілесні ушкодження та знищив кролів, які належать позивачу, суд дійшов висновку, що позов не обґрунтований і задоволенню не підлягає.

З огляду на те, що підстав для задоволення вимоги позивача про стягнення матеріальної шкоди суд не вбачає, вимога про стягнення моральної шкоди, яка є похідною від основної вимоги, теж задоволенню не підлягає.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.141 ЦПК України, у разі відмови в позові судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються на позивача.

Керуючись ст.ст. 10, 12,13, 18, 81, 263-268, 352, 354, 355 ЦПК України.

ВИРІШИВ:

В задоволенні позову - відмовити.

Учасники справи можуть ознайомитись з текстом судового рішенням, в електронній формі, на офіційному веб-порталі Єдиного державного реєстру судових рішень в мережі Інтернет - http://reyestr.court.gov.ua.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до судової палати у цивільних справах Черкаського апеляційного суду через Черкаський районний суд Черкаської області шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя: О. А. Смоляр