Справа №: 398/2722/19
провадження №: 2/398/1592/19
"06" листопада 2019 р. м. Олександрія
Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області в складі головуючого судді Коліуш Г.В., з участю секретаря судового засідання Замкової Ю.С., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Завод Автоштамп» про стягнення заборгованості по заробітній платі, середнього заробітку за затримку розрахунку,
Позивач в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду повідомлений належним чином, надав заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив стягнути з відповідача середній залбіток за за затримку розрахунку по день винесення рішення.
Представник відповідача - ТОВ «Завод «Автоштамп» в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причину неявки суду не повідомив, будь-яких заяв, клопотань, відзиву не надав.
Враховуючи згоду позивача, суд ухвалює рішення про заочний розгляд справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Перевіривши матеріали справи і оцінивши докази в їх сукупності, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що позивач перебував у трудових відносинах з ТОВ «Завод «Автоштамп» та 21.03.2019 р. був звільнений з посади інженера-технолога конструкторсько-технологічного відділу за власним бажанням на підставі ст.38 КЗпП України, що підтверджується копією трудової книжки.
Приписами ст. 43 Конституції України встановлено, що кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає; право на своєчасне одержання винагороди за працю захищається законом.
Згідно ч. 1 ст. 116 КЗпП України при звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, провадиться в день звільнення. Якщо працівник в день звільнення не працював, то зазначені суми мають бути виплачені не пізніше наступного дня після пред`явлення звільненим працівником вимоги про розрахунок. Про нараховані суми, належні працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган повинен письмово повідомити працівника перед виплатою зазначених сум.
Відповідно до ч.1 ст.177 КЗпП України в разі невиплати з вини власника або уповноваженого ним органу належних звільненому працівникові сум у строки, зазначені в статті 116 цього Кодексу, при відсутності спору про їх розмір підприємство, установа, організація повинні виплатити працівникові його середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку, що є підставою для задоволення позовних вимог в частині стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку з 21.03.2019 року по 06.11.2019 року.
Обчислюючи розмір середньої заробітної плати, яка підлягає стягненню, суд виходить з такого.
Відповідно до п. 21 постанови Пленуму ВСУ «Про практику застосування судами законодавства про оплату праці» №13 від 24.12.1999 року при визначенні середньої заробітної плати слід виходити з того, що в усіх випадках, коли за чинним законодавством вона зберігається за працівником, це слід робити відповідно до Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою КМУ №100 від 08.02.1995 р.
Відповідно до абзацу 3 пункту 2 зазначеного Порядку середньомісячна заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні 2 календарних місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана відповідна виплата.
Згідно з п. 8 Порядку нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період.
Відповідно до індивідуальних відомостей про застраховану особу, форма ОК-5, дата формування виписки: 18.10.2019 року, наданих Головним управлінням Пенсійного фонду України в Кіровоградській області, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , рнокпп НОМЕР_1 нарахована ТОВ "Завод Автоштамп" заробітна плата за січень 2019 року в сумі 531,97грн., за лютий 2019 року - в сумі 2586,50грн..
Нарахована відповідачем заробітна плата ОСОБА_1 за останні два календарні місяці роботи, що передували звільненню складає 3118,47 грн. (531,97 грн. (заробітна плата за січень 2019 року) + 2586,50грн. (заробітна плата за лютий 2019 року). Кількість робочих днів складає 41 дні (21 робочих днів в січні 2019 року + 20 робочих дня в лютому 2019 року). Отже, враховуючи приписи Порядку №100, середньоденний заробіток позивача становить 76,06 грн. (3118,47 грн. : 41 робочих дня).
Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача підлягає стягненню судовий збір в сумі 768,40 грн. в дохід держави (за позовні вимоги про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати) та 768,40 грн. судового збору на користь позивача (за позовні вимоги про стягнення середнього заробітку).
Керуючись ст.ст. 141, 258-259, 263-265, 273, 280-289, 352,254 ЦПК України,
Допустити негайне виконання рішення суду в частині виплати заробітної плати в межах суми платежу за один місяць.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом 30 днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Позивач має право оскаржити заочне рішення шляхом подачі апеляційної скарги до Кропивницького апеляційного суду через Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області протягом тридцяти днів з дня складення судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Учасники справи:
ОСОБА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 .
Суддя Г.В. Коліуш