Справа № 755/4202/19
У Х В А Л А

про відкриття провадження у справі

"15" квітня 2019 р. м. Київ

суддя Дніпровського районного суду м. Києва Марфіна Н.В. перевіривши виконання вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 (АДРЕСА_1) до ОСОБА_2 (АДРЕСА_2)), Товариство з обмеженою відповідальністю «Еверест Плюс» (02022, м. Київ, вул. Микільсько - Слобідська, буд. 2-б) про визнання недісним договору купівлі - продажу та скасування рішення, -

у с т а н о в и л а:

13.03.2019 року до Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 (АДРЕСА_1) до ОСОБА_2 (АДРЕСА_2)), Товариство з обмеженою відповідальністю «Еверест Плюс» (02022, м. Київ, вул. Микільсько - Слобідська, буд. 2-б) про визнання недісним договору купівлі - продажу та скасування рішення і 13 березня 2019 року вказану позовну заяву, у відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, було передано в провадження судді Марфіної Н.В.

У відповідності до вимог ч. 6 ст. 187 ЦПК України, судом витребувана інформація про зареєстроване місце проживання (перебування) позивача.

11.04.2019 року до суду надійшли відомості про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача.

Відповідно до заявлених позовних вимог, позивач просить суд: визнати недійним договір №0310/16-1 куплі - продажу майнових прав на квартиру від 03 жовтня 2016 року, укладеного між ТОВ «Еверест плюс» та ОСОБА_2, на підставі якого було зареєстровано право власності ОСОБА_2 на квартиру 163, розташовану в місті Києві, вул.. Харківське шосе, будинок 17а, згідно рішення приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Клименко Дмитра Борисовича про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер:31854508 від 13.10.2016 року. Скасувати рішення приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Клименко Дмитра Борисовича про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер:31854508 від 13.10.2016 року про державну реєстрацію права власності ОСОБА_2 на квартиру АДРЕСА_3, реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна 366, підстава виникнення права власності: договір купівлі - продажу майнових прав, серія та номер: 0310/16-1, виданий 03.10.2016 року.

В обґрунтування заявлених позовних вимог, позивач посилається на те, що 24.10.2006 року між позивачем та ТОВ «ФК «Уко-капітал» було укладено Договір №131/І-Е про участь у Фонді фінансування будівництва - об'єкта нерухомості однокімнатної квартири на 5-му поверсі 1 секції по АДРЕСА_3). 24 вересня 2014 року забудовником, ТОВ «Еверест плюс», було передано ОСОБА_1 за Актом прийому - передачі квартиру АДРЕСА_3. з метою реєстрації права власності на квартиру, позивач звертався до Державної реєстраційної служби, однак позивачу було відмовлено у вчиненні реєстраційної дії у зв'язку з відсутністю поштової адреси вказаного будинку. Згодом, позивачу стало відомо, що квартира АДРЕСА_3 була зареєстрована на праві власності за ОСОБА_2. Оскільки позивач належних дій щодо відчуження ним нерухомого майна, а саме: квартири АДРЕСА_3 не вчиняв. За таких обставин, позивач вважає що, оскільки квартира АДРЕСА_3 належить йому на праві власності, в той час реєстрація права власності на вищезазначену квартиру на іншу особу відбулося без належних правових підстав, тому вимушений звернутись з даним позовом до суду.

Вивчивши зміст позовної заяви та додатків до неї, приходжу до висновку про те, що позовна заява відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України, віднесена до предметної, суб'єктної, інстанційної та територіальної юрисдикції Дніпровського районного суду м. Києва. Підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення або відмови у відкритті провадження у справі, відсутні.

Позовну заяву слід розглядати в порядку цивільного судочинства.

Згідно положень ст. 274 ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин; 3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд. У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті. При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження. 4. В порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів та поділ майна подружжя. 2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує п'ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об'єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

Відповідно до ст. 277 ЦПК України, питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

За змістом ч.ч. 5, 7 ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п'яти днів з дня отримання відзиву.

Враховуючи положення ч.ч. 3-4 ст. 274 ЦПК України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження, та з огляду на викладене вважаю, що дана справа підпадає під ознаки справ, що можуть бути розглянуті у спрощеному порядку та не віднесена до категорії справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження.

Обставини справи, що згідно частини третьої статті 274 ЦПК України мають значення для вирішення питання про можливість розгляду справи в порядку спрощеного провадження, також свідчать про наявність підстав для розгляду цієї справи в спрощеному порядку, тому приходжу до висновку про те, що справа підлягає подальшому розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, оскільки відповідно до положень ч. 6 ст. 19 ЦПК України даний спір є малозначним.

За таких обставин, враховуючи вимоги ч. 1 ст. 274, ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд приходить до висновку, що вказана справа підлягає розгляду в порядку спрощеного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 19, 175, 177, 187, 261, 274-279, 352-355 ЦПК України, -

п о с т а н о в и л а:

Відкрити провадження у справі за позовом ОСОБА_1 (АДРЕСА_1) до ОСОБА_2 (АДРЕСА_2)), Товариство з обмеженою відповідальністю «Еверест Плюс» (02022, м. Київ, вул. Микільсько - Слобідська, буд. 2-б) про визнання недісним договору купівлі - продажу та скасування рішення.

Розгляд справи проводити за правилами спрощеного провадження, без повідомленням сторін.

Відповідач має право подати до суду заяву із запереченням проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження у строк не більш ніж п'ять днів з дня вручення йому копії ухвали про відкриття провадження у справі.

Не пізніше п'ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження, копії позовної заяви та додатків до неї, відповідач має право надіслати відзив, який має відповідати ст. 178 ЦПК України, на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову, до суду з підтвердженням направлення позивачу, іншому відповідачу та третій особі у справі копії відзиву та доданих до нього документів.

Позивач не пізніше п'яти днів з дня отримання відзиву, має право підготувати відповідь на відзив, яка має відповідати ст.ст. 178, 179 ЦПК України, виклавши письмово свої міркування, аргументи та надати відповідні докази, і направити відповідачу у справі та суду з підтвердженням такого направлення учасникам справи.

Відповідач не пізніше п'яти днів з дня отримання відповіді на відзив, має право підготувати заперечення, які мають відповідати ст.ст. 178, 180 ЦПК України, виклавши письмово свої міркування, аргументи та надати відповідні докази, і направити позивачу у справі та суду з підтвердженням такого направлення учасникам справи.

Роз'яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив, заперечення, пояснення третьої особи щодо позову або відзиву) є їхнім правом. У разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Інформацію по справі можна отримати на офіційному вебпорталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки http://dn.ki.court.gov.ua.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через Дніпровський районний суд м. Києва у зв'язку з порушенням правил підсудності протягом п`ятнадцяти днів з дня її вручення.

У відповідності до п/п 15.5) п/п 15 п. 1 Розділу ХІІІ Перехідних Положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а саме Дніпровський районний суд м. Києва.

Суддя -