КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
справа №756/9497/16
апеляційне провадження №06.07/824/82/2019
УХВАЛА

12 квітня 2019 року Київський апеляційний суд в складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Приходька К.П., розглянувши заву представника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 про відвід колегії суддів у складі Борисової О.В., Ратнікової В.М., Левенця Б.Б. у справі за апеляційною скаргою представника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 на рішення Оболонського районного суду м. Києва від 16 листопада 2018 року у справі за позовом ОСОБА_2 до Публічного акціонерного товариства «Універсал Банк» про стягнення коштів та відшкодування моральної шкоди,

встановив:

У провадженні Київського апеляційного суду перебуває справа за позовом ОСОБА_2 до Публічного акціонерного товариства «Універсал Банк» про стягнення коштів та відшкодування моральної шкоди.

11 квітня 2019 року під час судового засідання, представник ОСОБА_2 - ОСОБА_3 заявила клопотання про відвід суддям Борисовій О.В, РатніковійВ.М., Левенцю Б.Б., яку заявник обґрунтовувала тим, що 12 лютого 2019 року проведено автоматизований розподіл даної цивільної справи, яку передано судді-доповідачу Борисовій О.В. відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

Зі звіту про автоматизований розподіл судових справ вбачається, що скарга, яка є предметом судового розгляду надійшла судді, в якого майже найбільше відпрацьованих справ у порівнянні з іншими суддями, що вказує на порушення порядку автоматизованого розподілу та є підставою для відводу судді.

Зазначила, що особами причетними до автоматичного розподілу було здійснено умисні дії з вибору конкретного судді для розгляду даної справи.

Вважає наявними обставини, які викликають сумнів в неупередженості та об'єктивності суддів під час розгляду даної справи.

Ухвалою колегії суддів Київського апеляційного суду від 11 квітня 2019 року, заявлений представником ОСОБА_2 - ОСОБА_3 відвід колегії суддів у складі Борисової О.В., Ратнікової В.М., Левенця Б.Б. визнано необґрунтованим, заяву передано для визначення судді в порядку ст. 33 ЦПК України. Провадження у справі зупинено до вирішення питання про відвід суддів.

Вивчивши матеріали справи та перевіривши доводи заявленого клопотання про відвід колегії суддів Київського апеляційного суду у складі Борисової О.В., Ратнікової В.М., Левенця Б.Б., підстав для задоволення клопотання про відвід суддів не вбачаю, враховуючи наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім'ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім'ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об'єктивності судді.

Представник ОСОБА_2 - ОСОБА_3 в заяві про відвід посилалася на те, що судді Борисова О.В., Ратнікова В.М., Левенець Б.Б. не можуть брати участь у розгляді цивільної справи, оскільки особами причетними до автоматичного розподілу було здійснено умисні дії з вибору конкретного судді для розгляду даної справи.

В Київському апеляційному суді використовується Автоматизована система електронного документообігу «Апеляція». Засади використання автоматизованої системи документообігу Київського апеляційного суду (затверджені рішенням зборів суддів Київського апеляційного суду №7 від 2 жовтня 2018 року) розроблені відповідно до вимог Закону України «Про судоустрій і статус суддів», Цивільного процесуального кодексу України, Кримінально-процесуального кодексу України 1960 року, Кримінального процесуального кодексу України 2012 року, Кодексу України про адміністративні правопорушення та Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року № 30 (зі змінами).

Цими засадами визначаються особливості розподілу справ між суддями, порядок формування колегій суддів, підстави для повторного автоматизованого розподілу справ та інші правила застосування Положення про автоматизовану систему документообігу суду.

Відповідно до п.1.1 Засад використання автоматизованої системи документообігу, автоматизований розподіл справ між суддями здійснюється автоматизованою системою в день їх реєстрації, на підставі інформації, внесеної до автоматизованої системи, уповноваженою особою апарату суду, відповідальною за здійснення автоматизованого розподілу судових справ.

Справи, позовні заяви та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду (далі-судові справи), розподіляються між усіма суддями судової палати з розгляду цивільних справ, які мають на час розподілу повноваження на здійснення процесуальних дій, з урахуванням спеціалізації суддів, визначеної зборами суддів, та з урахуванням визначених автоматизованою системою коефіцієнтів навантаження (п.1.2 Засад).

Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням ради суддів України від 26 листопада 2010 року № 30 (зі змінами та доповненнями) визначено, що розподіл судових справ, здійснюється модулем автоматизованого розподілу виключно в автоматизований спосіб (без участі посадових осіб) під час реєстрації в суді передбачених законом процесуальних документів, на підставі інформації, внесеної уповноваженими особами суду до АСДС та до підсистеми обліку кадрів. Підставою для запуску процедури автоматизованого розподілу судової справи є внесений до АСДС ЕД або ЕКПД відповідного документу, підписаний електронним цифровим підписом його автора. Ручний запуск процедури автоматизованого розподілу не допускається.

АСДС та інші підсистеми забезпечують, зокрема об'єктивний та неупереджений розподіл судових справ за допомогою модуля автоматизованого розподілу в судах загальної юрисдикції між суддями з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження судових справ.

На час розгляду заяви про відвід Цивільним процесуальним Кодексом, зокрема статтею 33 ЦПК, встановлено порядок визначення складу суду, а саме: визначення судді, а в разі колегіального розгляду судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно - телекомунікаційною системою під час реєстрації документів, зазначених у частині другій статті 14 цього Кодексу, а також в інших випадках визначення складу суду на будь-якій стадії судового процесу, з урахуванням спеціалізації та рівномірності навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ.

Пунктами 15.2 розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України в редакції Закону №2147- ХІІІ від 3 жовтня 2017 року визначено, що позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов'язковій реєстрації в автоматизованій системі документообігу суду в день надходження документів. Пункт 15.4 вказує на порядок визначення судді або колегії суддів (судді - доповідача) для розгляду конкретної справи як до приведення Положення про автоматизовану систему документообігу суду у відповідність із цією редакцією Кодексу в частині визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи так і після приведення зазначеного Положення у відповідність із цією редакцією Кодексу.

Ні матеріали справи, ні заявлений відвід не містять інформації, яка б вказувала на те, що при визначенні колегії суддів (судді - доповідача) за поданою представником ОСОБА_2 - ОСОБА_3 апеляційною скаргою на рішення Оболонського районного суду м. Києва від 16 листопада 2018 року був порушений порядок визначення колегії суддів (судді - доповідача) для розгляду конкретної справи, що б давало підстави для задоволення відводу відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 36 ЦПК України.

Таким чином доводи заявника проте, щосуддіБорисова О.В., Ратнікова В.М., Левенець Б.Б. можуть бути упередженими та необ'єктивними під час розгляду справи є надуманими та побудовані виключно на припущеннях.

Вважаю, що підстав для встановлення будь-якої прямої чи побічної зацікавленості суддів Київського апеляційного суду Борисової О.В., Ратнікової В.М., Левенця Б.Б., що викликає сумнів в неупередженості або об'єктивності суддів під час розгляду даної справи не встановлено.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 34, 36, 37, 40 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

У задоволенні клопотання представника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 про відвід колегії суддів Київського апеляційного суду у складі Борисової О.В., Ратнікової В.М., Левенця Б.Б. відмовити.

Продовжити розгляд цивільної справи за апеляційною скаргою представника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 на рішення Оболонського районного суду м. Києва від 16 листопада 2018 року в тому ж складі суду.

Ухвала набирає законної сили з дня її підписання і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя К.П. Приходько