ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 6/753/925/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"04" листопада 2019 р. Дарницький районний суд міста Києва в складі:

головуючого - судді Коренюк А.М.

при секретарі Козін В.Є.

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про розстрочення виконання рішення суду по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення грошових коштів в порядку зворотної вимоги (регресу), -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про розстрочення виконання рішення Київського апеляційного суду від 30 липня 2019 року, яким скасовано рішення Дарницького районного суду м. Києва від 16 січня 2019 року по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення грошових коштів в порядку зворотної вимоги (регресу), яким позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення грошових коштів в порядку зворотної вимоги (регресу) задоволено й стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 у відшкодування шкоди в порядку регресу 16 336 грн. 72 коп.Обгрунтовуючи свою заяву тим, що зазначеним рішенням позовні вимоги задоволено, проте його виконати вчасно він не може з підстав складного фінансового становища у зв`язку з перебуванням на стаціонарному лікуванні в Прилуцькій міській центральній лікарні станом на серпень 2019 року, а тому просить розстрочити виконання зазначеного рішення строком на 12 місяців (1 рік): з 30 жовтня 2019 року по 30 вересня 2020 року, сплачуючи по 1 494 грн. 73 коп. щомісячно на користь позивачки.

15 грудня 2017 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» № 2147-VIIІ від 03 жовтня 2017 року, яким зокрема Цивільний процесуальний кодекс викладений в новій редакції.

Відповідно до п. 9 розділу ХІІ Перехідних положень ЦПК України справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Учасники справи в судове засідання не з`явились, належним чином повідомлені про час та місце його проведення - рекомендованою поштою з повідомленням про вручення, розміщеним оглошенням на офіційному сайті судової влади (суду).

Суд вважає, що неявка осіб, належним чином повідомлених про час та місце заяви, не перешкоджає її розгляду заяви відповідно до ч. 2 ст. 435 ЦПК України.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод передбачено, що ніщо не перешкоджає особі добровільно відмовитись від гарантій справедливого судового розгляду у однозначний або у мовчазний спосіб. Проте для того, щоб стати чинною з точки зору Конвенції, відмова від права брати участь у судовому засіданні повинна бути зроблена у однозначний спосіб і має супроводжуватись необхідним мінімальним рівнем гарантій, що відповідають серйозності такої відмови. До того ж, вона не повинна суперечити жодному важливому громадському інтересу рішення ЄСПЛ ( Hermi проти Італії, § 73; Sejdovic проти Італії § 86).

Суд у десятиденний строк розглядає питання про розстрочку виконання рішення суду в судовому засіданні з викликом сторін.

Дослідивши матеріали цивільної справи, матеріали заяви у їх сукупності, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується заява, об`єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для її розгляду і вирішення по суті, суд приходить до висновку про те, що заява підлягає відмові у її задоволенні із наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 435 ЦПК України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання.

Заява про встановлення або зміну способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення розглядається у десятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням учасників справи (ч. 2 ст. 435 ЦПК України).

Відповідно до ч. 3 ст. 435 ЦПК України підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення згідно ч. 4 ст. 435 ЦПК України , суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Судом встановлено, що рішенням Київського апеляційного суду від 30 липня 2019 року скасовано рішення Дарницького районного суду м. Києва від 16 січня 2019 року по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення грошових коштів в порядку зворотної вимоги (регресу), яким позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення грошових коштів в порядку зворотної вимоги (регресу) задоволено й стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 у відшкодування шкоди в порядку регресу 16 336 грн. 72 коп.

Дане рішення звернуто до виконання.

Заявник обгрунтовує свою заяву тим, що рішенням суду позовні вимоги задоволено, проте виконати вчасно він не його може з підстав складного фінансового становища у зв`язку з перебуванням на стаціонарному лікуванні в Прилуцькій міській центральній лікарні станом на серпень 2019 року, а тому просить розстрочити виконання зазначеного рішення строком на 12 місяців (1 рік): з 30 жовтня 2019 року по 30 вересня 2020 року, сплачуючи по 1 494 грн. 73 коп. щомісячно на користь позивачки.

Як вбачається із матеріалів заяви та доданих до неї документів, заявник тимчасово перебував, а саме з 23 по 28 серпня 2019 року на стаціонарному лікуванні в лікувальному закладі, проте таке перебування в лікувальному закладі має ознаки тимчасового - 6 (шість) днів, та, враховуючи молодий та працезданий вік заявника - 1979 року народження, доводи заяви задоволенню не підлягають.

Таким чином, суд лише у виняткових випадках може розстрочити виконання рішення суду за наявності обставин, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим, проте в ході розгляду заяви судом такі обставини не встановлені: заявник /боржник/ є особою працездатного віку, ступінь вини відповідача у виникненні спору, період невиконання зобов"язань.

Суд вважає, що за відсутності виняткових підстав, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим, підстави для застосування заходів розстрочення згідно ст. 435 ЦПК України відсутні.

Звертаючись до суду із заявою про розстрочення виконання рішення суду, заявником не надано достатньо належних та допустимих доказів на підтвердження наявності виняткових обставин, які ускладнюють або виключають можливість виконання рішення суду, згідно вимог процесуального закону.

Виходячи з наведеного, суд дійшов до висновку про відсутність достатніх правових підстав для задоволення заяви для розстрочення виконання судового рішення.

На півдставі вищевикладеного, п. 9 розділу ХІІ Перехідних положень ЦПК України, керуючись ст. 435 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про розстрочення виконання рішення суду по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення грошових коштів в порядку зворотної вимоги (регресу), - відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду протягом п`ятнадцять днів з дня його (її) проголошення до Апеляційного суду м. Києва.

Якщо в судомому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Відповідно до ст.355 ЦПК України апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Однак відповідно до пп. 15.5 п. 15 розділу «Перехідні положення» ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацією України у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Згідно ч.1 ст.354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Отже, строки оскарження судових рішень в апеляційному порядку складають 30 календарних днів - для рішень і 15 календарних днів - для ухвал, однак апеляційна скарга подається за старими правилами - через суд першої інстанції.

СУДДЯ: