УХВАЛА

29 жовтня 2019 року

м. Київ

справа № 2-3866/11

провадження № 61-17568св18

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Усика Г. І., розглянувши у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи заяву ОСОБА_1 про відвід судді Погрібного С. О. у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , Орган опіки та піклування Святошинської районної у місті Києві державної адміністрації про поділ майна подружжя, за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Апеляційного суду міста Києва від 31 січня 2018 року,

ВСТАНОВИВ:

У квітні 2018 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга

ОСОБА_1 на постанову Апеляційного суду міста Києва від 31 січня 2018 року.

Ухвалою Верховного Суду від 22 травня 2018 року відкрито касаційне провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , Орган опіки та піклування Святошинської районної у місті Києві державної адміністрації, про поділ майна подружжя. Витребувано матеріали цивільної справи з суду першої інстанції.

У червні 2018 року цивільна справа № 2-3866/11 надійшла до Верховного Суду.

У жовтні 2019 року до Верховного Суду надійшла заява ОСОБА_1 про відвід колегії суддів: Погрібного С. О., Ступак О. В., Усика Г. І.

Ухвалою Верховного Суду від 24 жовтня 2019 року заяву ОСОБА_1 в частині вирішення питання про відвід суддів Ступак О. В. та Усика Г. І. залишено без розгляду, оскільки вони не входять до складу постійної судової колегії, визначеної у порядку автоматизованого розподілу судової справи на час вирішення заявленого відводу.

Заяву ОСОБА_1 про відвід судді Погрібного С. О. визнано необгрунтованою та передано для вирішення у порядку, передбаченому частиною першою статті 33 ЦПК України.

Зупинено касаційне провадження у справі до вирішення питання про відвід судді Погрібного С. О.

Частиною восьмою статті 40 ЦПК України передбачено, що суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи.

Згідно із частиною третьою статті 40 ЦПК України, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У такому випадку вирішення питання про відвід судді здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

28 жовтня 2019 року на виконання вимог частини третьої статті 40 ЦПК України заяву про відвід судді Погрібного С. О. передано на розгляд судді Верховного Суду Усику Г. І., в порядку, встановленому частиною першою статті 33 ЦПК України.

Заява про відвід мотивована тим, що цивільна справа № 2-3866/11 була автоматизовано розподілена судді Погрібному С. О., 08 червня 2018 року, тоді як провадження у справі було відкрито 22 травня 2018 року, тобто до проведення автоматизованого розподілу, що свідчить про порушення суддею норм процесуального права.

Статтею 36 ЦПК України визначено перелік підстав відводу (самовідводу) судді і розширеному тлумаченню ця норма не підлягає.

Відповідно до частин першої, другої та третьої статті 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Аналіз практики рішень ЄСПЛ з цього питання дає можливість прийти до висновку, що критерієм порушення суб`єктивної складової даного поняття, можуть бути висловлювання судді по суті правової проблеми, яка порушена у позові, чи щодо особи або дій заявника, ще до того, як суд під його головуванням повинен був винести рішення у справі тощо. Конкретизуючи суб`єктивний критерій, Суд підкреслює, що поки не доведено інше, діє презумпція особистої безсторонності судді. Суб`єктивна упередженість полягає, як правило, в умисних чи необережних діях суддів перед початком чи під час судового розгляду справи.

Стосовно об`єктивної неупередженості в рішеннях ЄСПЛ зазначено, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості. Мова йде про ту довіру, яку суди повинні викликати в учасників цивільного процесу.

Об`єктивними обставинами, що можуть свідчити про упередженість суду, у практиці ЄСПЛ визнавались такі: члени суду, що мали розглядати справу, вже брали участь у ній у іншій процесуальній ролі, наприклад, прокурор, адвокат, суддя у суді нижчої інстанції тощо; суддя, що бере участь у справі про оспорювання законодавчих нормативних актів раніше висловлювався з цього приводу як консультант; наявність дискреційних повноважень у одного з суддів, що розглядають справу у колегіальному складі, участь судді у прийнятті законодавчих або підзаконних нормативних актів, на основі яких потім виноситься судове рішення тощо.

Тобто, особа, яка заявляє відвід судді, повинна довести на підставі доказів факт зацікавленості судді у розгляді справи, зважаючи на дію презумпції особистої неупередженості судді, яка діє до тих пір поки не доведено інше.

Наведені заявником обставини не є такими, що свідчать чи можуть свідчити про необ`єктивність, упередженість, пряму чи побічну заінтересованість судді Погрібного С. О.

З матеріалів касаційного провадження вбачається, що касаційна скарга ОСОБА_1 на постанову Апеляційного суду міста Києва від

31 січня 2018 року надійшла до Верховного Суду 17 квітня 2018 року.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17 квітня 2018 року справу № 2-3866/11 (провадження

№ 61-17568св18) визначено судді-доповідачеві Погрібному С. О., судді, які входили до складу постійної колегії: Ступак О. В., Усик Г. І.

У червні 2018 року цивільна справа № 2-3866/11 надійшла до Верховного Суду.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08 червня 2018 року справу № 2-3866/11 (провадження

№ 61-17568св18) визначено судді-доповідачеві Погрібному С. О., судді, які входили до складу постійної колегії: Ступак О. В., Усик Г. І.

На підставі службової записки судді Погрібного С. О. від 24 жовтня 2019 року відповідно до статті 33 ЦПК України, підпунктів 2.3.25 та 2.3.49 пункту 2.3. Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року № 30, зі змінами та доповненнями, розділу 4.2 Тимчасових засад використання автоматизованої системи документообігу суду та визначення складу суду у Верховному Суді, затверджених постановою Пленуму Верховного Суду від 14 грудня 2017 року

№ 8, та рішень зборів суддів Касаційного цивільного суду від 20 травня 2019 року № 3 «Про визначення персонального складу постійних складів колегій суддів» та № 5 «Про порядок визначення складу суду для розгляду справ постійними колегіями суддів Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду», з метою визначення складу суду та здійснення заміни суддів Ступак О. В. та Усика Г. І., які не входять до складу постійної колегії суддів, протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від

24 жовтня 2019 року здійснено заміну складу колегіїсуддів: Ступак О. В. та

Усика Г. І. на суддів: Олійник А. С. та Яремка В. В., які входять до складу постійної колегії суддів.

З огляду на зазначене, посилання заявника на те, що цивільна справа

№ 2-3866/11 автоматизовано розподілена судді 08 червня 2018 року, тоді як провадження у справі було відкрито 22 травня 2018 року, тобто до проведення автоматизованого розподілу, що свідчить про порушення норм процесуального права, є безпідставними та не свідчать про існування передбачених статтями 36, 37 ЦПК України підстав для відводу судді Погрібного С. О.

Відповідно до частини одинадцятої статті 40 ЦПК України за результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Керуючись статтями 36, 37, 40 ЦПК України, Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні заяви про відвід судді Погрібного С. О., у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , Орган опіки та піклування Святошинської районної у місті Києві державної адміністрації про поділ майна подружжя, за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Апеляційного суду міста Києва від 31 січня 2018 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Г. І. Усик