30.10.2019
Справа № 664/3083/19
Провадження №2/664/1325/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 жовтня 2019 року м. Олешки

Суддя Цюрупинського районного суду Херсонської області Никифоров Є.О., розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 , про визнання майна спільно нажитим та скасування державної реєстрації, -

в с т а н о в и в :

У провадження судді Цюрупинського районного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 , про визнання майна спільно нажитим та скасування державної реєстрації, разом із заявою про забезпечення вищевказаного позову. В заяві зазначено, що 29 жовтня ІНФОРМАЦІЯ_1 року чоловік заявника ОСОБА_4 в порядку безоплатної приватизації отримав трикімнатну квартиру за адресою: АДРЕСА_1 . 25 січня 2005 року заявник одружилась із ОСОБА_4 за період шлюбу вони спільно за спільні кошти суттєво збільшили вартість квартири шляхом здійснення капітального ремонту та внесення невід`ємних поліпшень. ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 помер. За життя ОСОБА_4 запевнив заявника, що після його смерті половина квартири буде належати їй, а інша частина розподілена між його доньками ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , які так само за життя ОСОБА_4 та після його смерті запевняли ОСОБА_1 , що їй буде оформлена половника квартири, оскільки усі знали, що квартиру вони фактично перебудовували за спільні кошти. ОСОБА_5 чоловіка заявника запевняли її, що все буде розподілено добровільно як того бажав їхній батько, а саме, Ѕ частина квартири ОСОБА_3 , інша частина між ними. 22 липня 2019 року заявник дізналась, що ОСОБА_2 зареєструвала за собою право власності на 2/3 частки вищевказаної квартири, про що видано свідоцтво про право на спадщину. Заявник вважає, що такий розподіл часток є неправильним, оскільки у відповідності до ч. 1 ст. 162 СК України, у зв`язку із істотним збільшенням вартості спірної квартини внаслідок спільних трудових чи грошових затрат, спірна квартира може бути визнана за рішенням суду об`єктом права спільної сумісної власності подружжя. Також заявник вважає, що у відповідності до с. 1 ст. 1261 ЦК України, вона також є спадкоємцем майна, яке відкрилось після смерті її чоловіка ОСОБА_4 , а тому частки спадкоємців першої черги за законом є рівними. Заявник не погоджується з таким порядком розподілу спірної квартири та має намір звернутися з позовом в якому проситиме визнання за нею права власності на 4/6 частки квартири та з метою недопущення відчуження спірних часток квартири, на які заявник претендує, виникла необхідність накласти арешт на спірну квартиру оскільки відповідач може здійснити її відчуження, що підтверджується заявою від 24.09.2019 року, в якій ОСОБА_2 запропонувала заявникові придбати 2/3 частки квартири за 259200,00 грн.

У відповідності до положення ч. 1 ст. 153 ЦПК України суд розглянув заяву про забезпечення позову без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Відповідно до ч. 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 150 ЦПК України, позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Пленум Верховного Суду України в постанові №9 від 22.12.2006 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» роз`яснив, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що ОСОБА_2 не надано доказів існування реального спору з відповідачем оскільки твердження заявника про виникнення у неї права спільної сумісної власності на спірну квартиру не підтверджені належними доказами. З огляду на характер позовних вимог, відсутня загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову та визнання права власності на частину квартири, оскільки таке рішення може бути виконане шляхом вчинення відповідних реєстраційних дій.

Таким чином, враховуючи відсутність реальної загрози невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову, суд приходить до висновку про необґрунтованість клопотання, а тому в задоволенні клопотання про забезпечення позову слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 11, 149-153, 353, 354 України, суд

у х в а л и в :

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання (складення) суддею.

На ухвалу може бути подано апеляційна скарга до Херсонського апеляційного суду через Цюрупинський районний суд Херсонської області протягом п`ятнадцяти днів з дня підписання (складення) ухвали.

Суддя Є.О. Никифоров