Ухвала

08 квітня 2019 року

м. Київ

справа № 357/3016/18

провадження № 61-6212ск19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Ступак О. В., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 14 листопада 2018 року та постанову Київського апеляційного суду від 05 березня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про зміну розміру аліментів шляхом зміни способу їх присудження,

ВСТАНОВИВ:

У березні 2018 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_4 про зміну розміру аліментів шляхом зміни способу їх присудження, посилаючись на те, що за рішенням суду на її користь стягнуто аліменти на утримання спільних із відповідачем дітей, у розмірі 1/3 частини з усіх видів його заробітку, але не менше тридцяти відсотків прожиткового мінімуму, починаючи з 21 грудня 2016 року і до досягнення дітьми повноліття. За цим судовим рішенням, на двох дітей він сплачує їй 1 800,00 грн, щомісячно, як безробітний. Як стало відомо, матеріальний стан відповідача змінився, а саме 29 вересня 2017 року він уклав контракт з іноземним судновласником на 4 місяці із заробітною платою 6 100,00 дол. США щомісячно. При цьому, він має високий матеріальний стан, про що свідчить належність йому квартири та придбання ним двох транспортних засобів.

Посилаючись на викладене, позивач просила суд змінити розмір аліментів, призначений за рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 21 березня 2017 року, визначивши його у твердій грошовій сумі у розмірі по 26 718,00 грн щомісячно на кожну дитину, починаючи з 29 вересня 2017 року і до досягнення ними повноліття.

Рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 14 листопада 2018 року, залишеним без змін постановою Київського апеляційного суду від 05 березня 2019 року, у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

20 березня 2019 року представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою на рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 14 листопада 2018 року та постанову Київського апеляційного суду від 05 березня 2019 року, в якій, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить оскаржувані судові рішення скасувати та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позов.

Верховний Суд дійшов висновку, що відсутні підстави для відкриття касаційного провадження з огляду на таке.

Стаття 129 Конституції України серед основних засад судочинства визначає забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Згідно з пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах, крім випадків, якщо: касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.

Відповідно до пунктів 1 та 2 частини шостої статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п'ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Верховний Суд вважає, що ця справа є малозначною в силу своїх властивостей, при цьому суд врахував предмет позову та характер правовідносин, у яких виник спір, а саме, що справа належить до однієї з найпоширеніших категорій справ, які розглядаються в судах України. Ціна позову є меншою, ніж п'ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Крім того, при визначенні справи малознаною Верховний Суд враховує рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи від 07 лютого 1995 року № R (95) 5, згідно яких державам-членам необхідно вживати заходи щодо визначення кола питань, які виключаються з права на апеляцію та касацію, щодо попередження будь-яких зловживань системою оскарження. Відповідно до частини «с» статті 7 цієї Рекомендації скарги до суду третьої інстанції мають передусім подаватися відносно тих справ, які заслуговують на третій судовий розгляд, наприклад справ, які розвиватимуть право або сприятимуть однаковому тлумаченню закону. Вони також можуть бути обмежені скаргами у тих справах, де питання права мають значення для широкого загалу. Від особи, яка подає скаргу, слід вимагати обґрунтування причин, з яких її справа сприятиме досягненню таких цілей.

Відповідно до вимог пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

З урахуванням наведеного, оскільки заявник подав касаційну скаргу на судові рішення у малозначній справі, що не підлягають касаційному оскарженню, а обставини, передбачені пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, не підтвердились, то відсутні підстави для відкриття касаційного провадження у справі.

Керуючись статтею 129 Конституції України, пунктом 2 частини шостої, частиною дев'ятою статті 19, пунктом 2 частини третьої статті 389, пунктом 1 частини другої статті 394 ЦПК України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 14 листопада 2018 року та постанову Київського апеляційного суду від 05 березня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про зміну розміру аліментів шляхом зміни способу їх присудженнявідмовити.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О. В. Ступак