Провадження №2-о/760/40/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 червня 2019 року Солом`янський районний суд м. Києва в складі

у складі головуючого судді Усатової І.А,

при секретарях: Коваленко І.О., Ковальській К.О., Мелешко О.С.,

за участю:

заявника - ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві цивільну справу за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин, заінтересовані особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Шемлій Т.В., Станишівська сільська рада, -

В С Т А Н О В И В:

У грудні 2016 року на адресу Солом`янського районного суду міста Києва надійшла заява ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин.

Ухвалою судді Солом`янського районного суду міста Києва Кицюк В.С. заяву залишено без руху та надано строк на усунення недоліків.

На виконання ухвали представником заявника 20.01.2017 подано нову редакцію заяви з уточненим суб`єктивним складом, залучено в якості заінтересованої особи приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Шемлій Т.В.

В обґрунтування заяви вказано, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько ОСОБА_1 - ОСОБА_3 . Після його смерті залишилось майно, що знаходиться у м. Київ, заявник є спадкоємцем майна, що належало її батьку.

Строк для прийняття спадщини становив шість місяців, а саме, період з 02 червня 2016 року по 11 грудня 2016 року. Після звернення до приватної нотаріальної контори, яка знаходиться за адресою АДРЕСА_1 з приводу прийняття спадщини після смерті батька, заявник була повідомлена про те, що у неї відсутні належні документи для встановлення факту родинних відносин між нею та її батьком, що унеможливлюють подальше оформлення документів про прийняття спадщини.

Просить врахувати, що в свідоцтві про народження ОСОБА_1 в графі «батько» зазначений ОСОБА_4 , в графі «мати» - ОСОБА_5 .

Під час народження ОСОБА_1 та оформлення свідоцтва про її народження, батьки не перебували у шлюбі, а лише проживали спільно та вели спільне домашнє господарство.

Зазначає, що в період видачі свідоцтва про народження ОСОБА_1 , а саме у 1985 році, у зв`язку із тим, що батьки не перебували у законно оформленому шлюбі, інформація про ім`я та по батькові батька позивача зазначалась зі слів матері, а в графі «прізвище» зазначалось прізвище матері дитини.

Вказує, що на підтвердження того, що ОСОБА_3 проживав із цивільною дружиною ОСОБА_5 та його донькою ОСОБА_1 за адресою АДРЕСА_2 з 1991р. до моменту його смерті, складений акт КП «Керуючою компанією обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» житлово-експлуатаційною дільницею № 905.

Зазначає, що підтвердити факт проживання єдиною родиною та факт родинних відносин із донькою та батьком можуть і фотознімки із сімейного архіву, на яких зображено весілля ОСОБА_1 , а саме молодята та їх батьки.

У зв`язку із наведеним просить встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_2 , є донькою ОСОБА_3 , що помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 06.02.2017 відкрито провадження в справі та призначено справу до судового розгляду.

Протокольною ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 03.03.2017 витребувано спадкову справу та викликано в судове засідання свідків.

Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, дану справу 08.09.2017 передано в провадження головуючому судді Усатовій Ірині Анатоліївні.

Протокольною ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 09.02.2018 залучено, як заінтересовану особу Станишівську сільську раду.

З направленої до суду довідки Станишівської сільської ради № 115/02-24 від 23.05.2018 вбачається, що в сільській раді відсутня інформація, щодо акту народження ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , вказує, що розпорядником такої інформації є Таращанський районний відділ ДРАЦС, якому підпорядкована Станишівська сільська рада.

З направленої до суду довідки Таращанським районним відділом ДРАЦС № 1071/16-23-31 від 04.07.2018 вбачається, що в архіві відділу актового запису про народження, складеного відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , не виявлено.

Згідно довідки Таращанського РС УДМС України у Київській області № 36-701 від 04.07.2018 вбачається, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 згідно обліків Тарашанського РС паспортом громадянина України не документувалась.

21.12.2018 на адресу суду надійшла довідка від Таращанського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану № 2172/16.23-31 від 11.12.2018 згідно якої за даними Державного реєстру актів цивільного стану громадян встановлено наявність актового запису про народження № 417 від 27.02.1985, складеного Солом`янським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві на ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2

22.12.2018 на адресу суду надійшла довідка від Солом`янського районного відділу в місті Києві ГУ ДМС України в м. Києві ДМС України від 13.12.2018 № 10/14872, з якої вбачається, що за наявними обліками картотек Солом`янського РВ ГУДИМ України в м. Києві ф-1 на громадянку України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 відсутня.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 25 лютого 2019 року витребувано від Солом`янського районного у м. Києві відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції належним чином завірену копію запису акту про народження № 417 від 27.02.1985 ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

У судовому засіданні призначеному на 18.06.2019 заявник просила заяву задовольнити та визнати ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_2 донькою ОСОБА_3 , що помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Шемлій Т.В. у судове засідання, призначене на 18.06.2019 не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином, 02.03.2017 подала до суду заяву, якою просила розглядати справу без її участі.

Представник Станишівської сільської ради у судове засідання, призначене на 18.06.2019 не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. 05.06.2019 на адресу суду від Станишівської сільської ради Київської області надійшло клопотання, яким просить розглянути справу без участі представника ради, позов визнають в повному обсязі.

Суд, заслухавши заявника, дослідивши матеріали справи, дійшов наступного висновку.

Згідно з ч. 1. ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог та на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно з ч. 1, ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Згідно ч. 2 ст. 315 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Обов`язком суду при розгляді справи є дотримання вимог щодо всебічності, повноти і об`єктивності з`ясування обставин справи та оцінки доказів.

Всебічність та повнота розгляду передбачає з`ясування усіх юридично значущих обставин та наданих доказів з усіма притаманними їм властивостями, якостями та ознаками, їх зв`язків, відносин і залежностей. Всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин справи забезпечує, як наслідок, постановлення законного і обґрунтованого рішення.

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 294 ЦПК України під час розгляду справ окремого провадження суд зобов`язаний роз`яснити учасникам справи їхні права та обов`язки, сприяти у здійсненні та охороні гарантованих Конституцією і законами України прав, свобод чи інтересів фізичних або юридичних осіб, вживати заходів щодо всебічного, повного і об`єктивного з`ясування обставин справи . З метою з`ясування обставин справи суд може за власною ініціативою витребувати необхідні докази. Справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Частиною 1, 2 ст. 315 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи про встановлення факту: 1) родинних відносин між фізичними особами; 2) перебування фізичної особи на утриманні; 3) каліцтва, якщо це потрібно для призначення пенсії або одержання допомоги по загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню; 4) реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу, усиновлення; 5) проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу; 6) належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті; 7) народження особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту народження; 8) смерті особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту смерті; 9) смерті особи, яка пропала безвісти за обставин, що загрожували їй смертю або дають підстави вважати її загиблою від певного нещасного випадку внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру.

У судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення

Із наявного в матеріалах справи запису акта про народження № 417 від 27 лютого 1985 року виданого Жовтневим відділом ЗАГС м. Києва, викладеного російською мовою, вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_2 народилась ОСОБА_1 , в графі «відомості про батька» вказаний ОСОБА_4 », в графі «відомості про матір» вказана ОСОБА_5 ». Також з даного акта вбачається, що відомості про батька - відсутні (а.с. 159).

Як вбачається із свідоцтва про народження НОМЕР_1 від 27.02.1985, викладеного російською мовою, виданого відділом ЗАГС Жовтневого району міста Києва, щодо громадянки « ОСОБА_1 » ІНФОРМАЦІЯ_2 , в графі «батько» вказаний ОСОБА_4 , в графі мати - ОСОБА_5 .(а.с. 24)

Наявним в матеріалах справи експертним висновком Українського бюро лінгвістичних експертиз Національної академії наук України від 7 травня 2014 року

№ 056/473-d (а.с. 162), роз`яснено наступне:

1.українські записи особового імені ОСОБА_5 (свідоцтво про народження, запис ОСОБА_5 ) і ОСОБА_5 (паспорт, запис ОСОБА_5 ) та російський запис ОСОБА_5 (паспорт, запис російською мовою ОСОБА_5 ) у документах, наданих для експертизи, є ідентичними.

українські записи прізвища ОСОБА_5 (свідоцтво про народження, запис ОСОБА_5 ) та ОСОБА_5 (паспорт, запис ОСОБА_5 ) та російський запис ОСОБА_5 (паспорт, запис російською мовою ОСОБА_5 ) у документах, наданих для експертизи, є ідентичними.

2.українські записи імені по батькові ОСОБА_5 (свідоцтво про народження, запис ОСОБА_5 ) та ОСОБА_5 (паспорт, запис ОСОБА_5 ) у документах, наданих для експертизи, є ідентичними.

Згідно свідоцтва про смерть серія НОМЕР_2 від 18 жовтня 2016 року, виданого виконавчим комітетом Станишівської сільської ради Таращанського району Київської області, ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 69)

Судом встановлено, що на підставі заяви ОСОБА_1 , відносно майна померлого ОСОБА_3 , приватним нотаріусом КМНО Шемлій Тетяною Валентинівною 25.11.2016 заведено спадкову справу № 04/2016. (а.с. 71-86).

Із поданої до суду заяви про встановлення факту родинних відносин вбачається, що заявник просить встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_2 , є донькою ОСОБА_3 , що помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , на що суд зазначає наступне.

Згідно ст. 76. ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ч. 2 цієї ж статті ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Відповідно до ст. 78 ЦПК України суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Відповідно до ст. 79 ЦПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Статтею 80 ЦПК України визначено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Згідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.ч.1, 3 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Так, в обґрунтування заявлених вимог, заявник надала суду фотознімки із сімейного архіву, копію свідоцтва про народження ОСОБА_1 , свідоцтва про смерть ОСОБА_3 , довідку житлово-експлуатаційної дільниці № 905 від 25.11.2016 № 8861, акт від 18.11.2016, копії паспорту громадянина України ОСОБА_1 та ОСОБА_5 .

Крім того, в ході розгляду справи судом витребувано та досліджено матеріали спадкової справи № 04/2016 від 25.11.2016, заведеної відносно майна померлого ОСОБА_3 .

Суд враховує, що ст. 15 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення.

Під способом захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на правопорушника.

Частиною 2 ст. 16 ЦК України визначені способи захисту цивільних прав та інтересів. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

Застосування конкретного способу захисту прав залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення.

З цією метою суд повинен з`ясувати характер спірних правовідносин сторін, характер порушеного права позивача та можливість його захисту в обраний ним спосіб.

Згідно ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Судом встановлено, що заявник звернулася до суду із заявою про встановлення факту родинних відносин.

Суд зазначає, що померлий ОСОБА_3 мав змогу у встановленому законом порядку визнати своє батьківство відносно заявниці ОСОБА_1 , однак цього не зробив.

Також, суд зазначає, що заявник не позбавлена права на встановлення факту батьківства на підставі ст. 130 СК України за рішенням суду.

Беручи до уваги вищенаведені норми законодавства, суд вважає, що обраний заявником спосіб захисту прав та інтересів є неналежним, оскільки з огляду на наведені вище обставини, встановленню підлягає визнання саме померлим ОСОБА_3 батьківства відносно ОСОБА_1 , а не встановлення факту родинних відносин.

З огляду на наведене, суд не знаходить підстав для задоволення вимоги, якою заявник просить встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_2 , є донькою ОСОБА_3 , що помер ІНФОРМАЦІЯ_1

Суд, керуючись ст.ст. 3, 4, 10, 12, 13, 76-82, 89, 95, 223, 259, 263-265, 268, 293, 315 ЦПК України -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні заяви - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: І. А. Усатова