№ провадження 2/646/2146/2019
Справа № 646/7484/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31.10.2019 року м. Харків

Суддя Червонозаводського районного суду міста Харкова Теслікова І.І., при прийнятті позовної заяви ОСОБА_1 до Державного підприємства «Харківський завод транспортного устаткування» про стягнення заборгованості щодо нарахованої, але невиплаченої заробітної плати, суму середнього заробітку за весь час затримки виплати заробітної плати по день фактичного розрахунку,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулась до суду з вищевказаним позовом, яким просить стягнути з відповідача заборгованості щодо нарахованої, але невиплаченої заробітної плати, суму середнього заробітку за весь час затримки виплати заробітної плати по день фактичного розрахунку.

Згідно з ч. 1 статті 4 ЦПК України, кожна особа має право у порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст. 175 ЦПК України, а також вимогам ст. 177 цього Кодексу.

Подана заява не відповідає вимогам вказаних вище статей, з огляду на наступне.

Відповідно до вимог ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Положеннями ст.4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви майнового характеру фізичною собою повинен бути сплачений судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. У позовній заяві позивачем заявлено вимогу про стягнення суми середнього заробітку за весь час затримки виплати заробітної плати по день фактичного розрахунку, за яку повинно бути сплачено судовий збір з урахуванням заявлених сум у розмірі 768,40 грн.

Доказів щодо звільнення позивача від сплати судового збору за подання вказаного позову суду надано не було.

Слід зазначити, що за змістом приписів статей 94, 116, 117 Кодексу законів про працю України та статей 1, 2 Закону України від 24 березня 1995 року № 108/95-ВР «Про оплату праці» середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою є спеціальним видом відповідальності роботодавця, спрямованим на захист прав звільнених працівників щодо отримання ними в передбачений законом строк винагороди за виконану роботу (усіх виплат, на отримання яких працівники мають право згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій), який нараховується у розмірі середнього заробітку та не входить до структури заробітної плати.

Пільга щодо сплати судового збору, передбачена пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», згідно з якою від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, не поширюється на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні під час розгляду таких справ в усіх судових інстанціях.

Зазначене відповідає правовому висновку Великої Палати Верховного Суду у справі № 910/4518/16 від 30.01.2019 року.

Таким чином, позивач повиненна сплатити судовий збір за позовну вимогу про стягнення суми середнього заробітку за весь час затримки виплати заробітної плати по день фактичного розрахунку.

Більше того, положеннями п.4 ч.3 ст.175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити зміст позовних вимог. При цьому, позивачем не зазначено за який період вона просить стягнути з відповідача середній заробіток за час затримки остаточного розрахунку.

Також в порушення вимог п. 6, 7, 9, 10 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява не містить:

- відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

- відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

- попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

Крім того, згідно ч. 5 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Положеннями ч.2 ст.95 ЦПК України передбачено, що письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

В той же час, вказані вимоги Закону позивача не дотримані та нею не було засвідчені надані суду документи.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Враховуючи викладене вище, вимоги діючого законодавства, суддя приходить до висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху, з наданням позивачу строку на усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст. 175, 177,185, 353 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Державного підприємства «Харківський завод транспортного устаткування» про стягнення заборгованості щодо нарахованої, але невиплаченої заробітної плати, суму середнього заробітку за весь час затримки виплати заробітної плати по день фактичного розрахунку - залишити без руху.

Встановити строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали судді про залишення позовної заяви без руху.

В разі неусунення недоліків позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала в частині визначення розміру судового збору може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів в порядку ч. 2 ст.261, ст.354 ЦПК України.

Суддя: І.І. Теслікова