Справа № 206/6401/18
Провадження № 2/206/193/19
У Х В А Л А

12 квітня 2019 року Самарський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого судді Кушнірчука Р.О.,

при секретареві Соловйовій О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву адвоката Верби Андрія Петровича про відвід головуючого судді у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення боргу за договором позики та зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про визнання недійсним договору позики,-

за участю:

представника позивача - адвоката Забродіної О.В.,

представника відповідача - адвоката Верби А.П.,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні судді Самарського районного суду м. Дніпропетровська Кушнірчука Р.О. знаходиться зазначена цивільна справа.

12 квітня 2019 року в судовому засіданні представник відповідача за первісним позовом Верба А.П. подав заяву про відвід головуючого судді, яку також підтримав його довіритель ОСОБА_3

Свою заяву про відвід судді адвокат Верба А.П. обґрунтував тим, що правова позиція ОСОБА_3 як позивача за зустрічним позовом ґрунтується на безгрошовості договору позики оскільки кошти за цим спірним договором не передавались, сам договорів оформлювався із застосуванням щодо ОСОБА_3 психологічного насильства зі сторони позивача та його брата. Також, реалізуючи своє право на доказування представником ОСОБА_3 як позивача за зустрічним позовом було подано клопотання про визначення відносної давності виготовлення документа, що потребує спеціальних знань у сфері іншій, ніж право, у задоволенні такого клопотання було відмовлено без зазначення причин такої відмови. З метою доведення обставини про місцеперебування ОСОБА_3 в день укладення договору позики від 01.09.2013р. представником ОСОБА_3 було подано клопотання про виклик і допит у якості свідка ОСОБА_5 яка може підтвердити той факт, що ОСОБА_3 01.09.2013р. цього дня відвідував разом із дітьми «День знань» у школі і не міг перебувати в іншому місці та укладати договорів позики. Окрім того, свідок ОСОБА_5 могла спростувати інформацію зазначену у п.п. 8.4.9 спірного договору позики про те, що вона не надавала згоди на укладення цього Договору, на що суд також відмовив у задоволенні цього клопотання не обґрунтовуючи свою відмову. В подальшому адвокатом Вербою А.П. було ініційовано і задоволено клопотання про виклик позивача ОСОБА_2 для надання особистих пояснень з приводу обставин укладення спірного договору позики від 01.09.2013р. для виконання вимог ст. 227 ЦПК України щодо виступу із вступним словом та надання можливості іншим учасникам справи поставити йому свої питання. Через непередбачувані особисті обставини представник позивача не зміг з'явитись у судове засідання призначене на 13:00 29.03.2019р. про що повідомляв суд. Відповідач ОСОБА_3 категорично заперечував проти проведення судового засідання без участі адвоката оскільки не має юридичної освіти і просив відкласти розгляд справи на іншу дату. Це була перша неявка сторони відповідача у судове засідання по даній справі. Незважаючи на такі виключні обставини суд провів судове засідання без участі представника відповідача, чим поставив Відповідача у нерівні умови відносно іншої сторони. При цьому питання про особисту явку було ініційовано саме представником відповідача, а не відповідачем. І саме представник хотів скористатись свої правом визначеним ч. 5 ст. 227 ЦПК України аби поставити запитання позивачеві. Відповідач не ініціював таку процесуальну дію, а при її проведенні суд не встановив необхідних обставин в т.ч. на які не надала відповіді представник позивача ОСОБА_2 - адвокат Забродіна О.В. Суд не знімав ці питання під час судового розгляду і не поставив такі питання у відсутність представника відповідача, що вказує на непослідовність його позиції.

Викладені вище обставини викликають у представника відповідача адвоката Верби А.П. та його довірителя ОСОБА_3 сумнів в неупередженості та об'єктивності головуючого судді.

Відповідно до ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім'ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім'ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об'єктивності судді. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім'ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Згідно ч. 3 ст. 40 ЦПК України якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У такому випадку вирішення питання про відвід судді здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Як вбачається з заяви про відвід адвоката Верби А.П. обставинами, які викликають у нього та його довірителя сумніви в неупередженості та об'єктивності головуючого судді Кушнірчука Р.О. є незгода з процесуальними рішення, які приймались під час розгляду справи, зокрема відмова у задоволенні клопотань про призначення експертизи та про виклик та допит свідка.

З приводу цього слід зауважити, що статтею 129 Конституції України передбачені основні засади судочинства в Україні, однією з яких являться забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Згідно п. 5 ч. 1 ст. 43 Цивільного процесуального кодексу України учасники справи мають право оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках.

В свою чергу забезпечення права на апеляційний перегляд справи реалізовано та закріплено главою 1 розділу V Цивільного процесуального кодексу України «ПЕРЕГЛЯД СУДОВИХ РІШЕНЬ».

Таким чином, незгода будь - якої сторони з прийнятим судом процесуальним рішенням може бути реалізована шляхом оскарження цього рішення в апеляційному порядку до суду апеляційної інстанції.

Зазначені вище обставини також кореспондуються з ч. 4 ст. 36 ЦПК України, згідно якої незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

З приводу зазначених адвокатом Вербою А.П. у заяві про відвід обставин щодо проведення судового засідання без його участі як представника відповідача, чим ніби головуючий суддя поставив його довірителя у нерівні умови відносно іншої сторони, суд вважає необхідним зазначити, що оголошуючи перерви в судових засіданнях та призначаючи дату та час розгляду справи, головуючим суддею враховувались думки та побажання сторін, а тому зазначені обставини не можуть свідчити про упередженість або необ'єктивність судді. Більш того, адвокатом Вербою А.П. до початку судового засідання не було повідомлено суд про причини неявки, а після - не надано доказів поважності його пропуску.

У пунктах 28-32 рішення у справі «Газета «Україна - центр» проти України», Європейський суд з прав людини вказав, що відповідно до усталеної практики Суду існування безсторонності для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції повинно визначатись на підставі суб'єктивного і об'єктивного критеріїв. У контексті суб'єктивного критерію особиста безсторонність судді презюмується, поки не доведено протилежного. У контексті об'єктивного критерію слід визначити чи існували переконливі факти, які могли б викликати сумніви щодо безсторонності суддів. Аналогічна позиція висловлена ЄСПЛ й у пункті 66 рішення у справі «Бочан проти України».

Таким чином, і діючий ЦПК України, і позиція Європейського суду з прав людини встановлюють обов'язковість доведення необ'єктивності чи упередженості судді при вирішенні питання про відвід.

Тобто, особа, яка заявляє відвід судді, повинна довести на підставі доказів факт особистої зацікавленості судді, упередженості, у розгляді справи, зважаючи на дію презумпції особистої неупередженості судді, яка діє до тих пір поки не доведено інше.

Оскільки адвокатом Вербою А.П. та його довірителем заявлено відвід саме з підстав незгоди з процесуальними рішеннями судді, суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу.

Доводи адвоката Верби А.П., зазначені у заяві про відвід, відносяться виключно до процесуальних питань, які можуть бути викладені останнім в апеляційній скарзі у разі не згоди з прийнятим рішенням по суті справи.

Керуючись ст.ст. 36, 39, 40, 252, 258-261, 353 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Відвід, заявлений адвокатом Вербою А.П. головуючому судді Кушнірчуку Р.О. у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення боргу за договором позики та зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про визнання недійсним договору позики - визнати необґрунтованими.

Провадження у справі зупинити до вирішення питання про відвід.

Ухвала в частині вирішення заяви про відвід окремо від рішення оскарженню не підлягає.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку в частині зупинення провадження у справі шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п'ятнадцяти днів з дня проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя: Р.О. Кушнірчук