справа № 197/370/19
провадження № 2/197/645/19
04 листопада 2019 року Широківський районний суд Дніпропетровської області в складі головуючого судді Леонідової О.В., за участі секретаря судового засідання Піско Л.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Широківського районного суду в смт. Широке Широківського району Дніпропетровської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи - Виконавчий комітет Широківської селищної ради, Головне управління державної міграційної служби України в Дніпропетровській області, про позбавлення права користування нерухомим майном, усунення перешкод у користуванні нерухомим майном,
Позивач звернулася до суду з зазначеним позовом, вказуючи, що вона є власником буд. АДРЕСА_1 , у належній їй будинку зареєстрована відповідач, але з 13.02.2016 там не проживає. Просить позбавити права користування нерухомим майном та усунути перешкоди у користуванні нерухомим майном. В судове засідання позивач та її представник не з`явилися, до канцелярії суду надійшла заява про розгляд справи за їхньої відсутності, позовні вимоги підтримують, не заперечують проти заочного розгляду справи (а.с. 34). Відповідач повідомлена належним чином про дату, час та місце розгляду справи, у судове засідання не з`явилась, відзив не подала, заяви про розгляд справи у її відсутність не надходило. Судова кореспонденція, яка направлялася відповідачу була повернута до суду, з поміткою «за закінченням встановленого строку зберігання» (а.с. 23, 32). Відповідно до ст. 128 ЦПК України разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається фізичним особам за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси, враховуючи зазначене, суд вважає не поважною причиною неявки відповідача до суду. Відповідно до ч.10 ст. 187 ЦПК України якщо отримана судом інформація не дає можливості встановити зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи, суд вирішує питання про відкриття провадження у справі. Подальший виклик такої особи як відповідача у справі здійснюється через оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України. Отже, виклики відповідача у судові засідання призначені на 12.08.2019 та 04.11.2019 додатково здійснювалися через оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України (а.с. 24, 30). Третя особа 1, повідомлені належним чином, у судове засідання не з`явилися, надали заяву про розгляд справи без участі їх представника (а.с. 19, 33). Третя особа 2, повідомлені належним чином, у судове засідання не з`явилися, надали заяву про розгляд справи без участі їх представника (а.с. 20). Ухвалою судді від 05.04.2019 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін, залучено третіх осіб Виконавчий комітет Широківської селищної ради та Головне управління державної міграційної служби України в Дніпропетровській області (а.с. 15-16). Суд, відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України, з урахуванням згоди позивача на проведення заочного розгляду справи, вважає можливим ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, про що постановлена ухвала від 04.11.2019. Справа розглядається за відсутності учасників справи, тому у відповідності до ст. 247 ч. 2 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши письмові матеріали справи, судом встановлені такі фактичні обставини та зміст спірних правовідносин. Позивач є власником будинку буд. АДРЕСА_1 , згідно договору купівлі-продажу від 23.10.2013 (а.с. 6). Згідно довідки Широківської селищної ради № 350 від 05.02.2019 в будинку АДРЕСА_1 зареєстровані АДРЕСА_2 , її мати ОСОБА_3 , та відповідач ОСОБА_2 (а.с. 9). Відповідно до акту обстеження місця проживання від 05.02.2019 складеного у складі депутата Широківської селищної ради та сусідів, встановлено, що за адресою: АДРЕСА_1 , з лютого 2016 року, ОСОБА_2 не проживає (а.с. 8). Згідно з ч.2 ст.405 ЦК України член сім`ї (в тому числі колишній член сім`ї) власника будинку втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом. Судом встановлено, що позивачеві належить спірний будинок на праві приватної власності, а відповідач не проживає в ньому з лютого 2016 року без поважної причини. Відповідно до ст. 391 ЦК України власник має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Зазначена норма матеріального права визначає право власника, у тому числі житлового приміщення або будинку, вимагати усунення порушень свого права від будь-яких осіб шляхом, який власник вважає прийнятним. Визначальним для захисту права на підставі цієї норми права є наявність у позивача права власності та встановлення судом наявності перешкод у користуванні власником своєю власністю. При цьому не має значення ким саме спричинено порушене право та з яких підстав. З вищевикладених норм права видно, що положення ст.ст.383,391 ЦК України передбачають право вимоги власника про захист порушеного права власності на жиле приміщення, будинку, квартиру тощо, від будь-яких осіб, у тому числі осіб, які не є і не були членами його сім`ї, а положення ст. 405 ЦК України, ст.ст.150,156 ЖК України регулюють взаємовідносини власника жилого приміщення та членів його сім`ї, у тому числі у випадку втрати права власності власником, припинення з ним сімейних відносин або відсутності члена сім`ї власника без поважних причин понад один рік. Зазначена правова позиція викладена в постанові Верховного Суду України № 6- 709 цс 16 від 16 листопада 2016 року, яка згідно з ч. 4 ст. 263 ЦПК України є обов`язковою для судів. Відповідно до ст. 15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Таким чином, у разі будь-яких обмежень у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном, власник має право вимагати усунення відповідних перешкод, у тому числі шляхом звернення до суду за захистом свого майнового права, зокрема, із позовом про усунення перешкод у користуванні власністю. Відповідно до ч.1 ст. 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється на підставі заяви особи або її законного представника; судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, про виселення, про визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою. Підстави для відхилення доказів судом відсутні, оскільки подані позивачем докази є належними, допустимими, достовірними та достатніми. Беручи до уваги викладене, а також те, що відповідач не є співвласником спірного будинку за вищезгаданою адресою, більше одного року в ньому без поважних причин не проживає, домовленість про порядок користування спірним будинком у нього з позивачем відсутня, суд вважає за можливе позбавити права користування нерухомим майном та усунути перешкоди у користуванні нерухомим майном унаслідок його відсутності понад встановлені терміни. Отже, позов підлягає задоволенню. Згідно з вимогами ст. 141 ЦПК України з відповідача підлягає стягненню судовий збір на користь позивача. Відповідно до ст. ст. 29, 325, 382, 391, 405 ЦК України, ст. 71 ЖК України, керуючись ст. ст. 263-265, 273, 279, 280-281, 354 ЦПК України, суд,
Позбавити права користування нерухомим майном ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та усунути перешкоди у користуванні нерухомим майном, а саме будинком АДРЕСА_1 . Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати в розмірі 768,40 (сімсот шістдесят вісім) гривень 40 копійок.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження подане протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч.2 ст. 358 ЦПК України. Апеляційна скарга, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, подається учасниками справи до або через Широківський районний суд Дніпропетровської.
Повне судове рішення складене 04.11.2019.
Суддя О.В. Леонідова