____________________________________________________________________________________________________________________
справа № 520/5822/19
провадження № 2/520/2984/19
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

15.04.2019 року м. Одеса

Суддя Київського районного суду м. Одеси Літвінова І.А., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , третя особа - Одеська міська рада про виділення в окреме домоволодіння частини будинку, що перебуває в спільній часткової власності,

ВСТАНОВИВ:

За результатами автоматизованого розподілу судової справи між суддями справі присвоєно єдиний унікальний номер 520/5822/19; головуючим суддею визначено суддю Літвінову І.А.

Суб`єктно, інстанційно та предметно справа відноситься до юрисдикції Київського районного суду м. Одеси та підлягає розгляду в порядку позовного провадження.

Позов ОСОБА_1 виник з приводу нерухомого майна - домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_1

Адреса місцезнаходження спірного нерухомого майна територіально відноситься до Київського району міста Одеси.

Згідно з частинами першою та восьмою статті 30 ЦПК України позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою. Вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій розглядаються судом, визначеним за правилами підсудності щодо розгляду спору, похідними від якого є такі вимоги.

Територіальна юрисдикція (підсудність) цивільної справи № 520/5822/19 Київському районному суду м. Одеси визначається за правилами ч. 1, ч. 8 ст. 30 ЦПК України.

Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , звернувся до суду, як особа яка має цивільну процесуальну дієздатність, що полягає в здатності особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді, у тому числі доручати ведення справи представникові.

Відповідачами за своїми позовними вимогами ОСОБА_1. визначає фізичних осіб ОСОБА_2, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 .

За положеннями частини шостої статті 187 ЦПК України, у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

Одержаними на запит суду довідками відділу адресно-довідкової роботи ГУ ДМС України в Одеській області підтверджено, що:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з 20 листопада 2015 року є зареєстрованою за адресою: АДРЕСА_2 ;

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , з 06 вересня 2016 року - за адресою: АДРЕСА_1 ;

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , з 21 червня 1978 року - за адресою: АДРЕСА_3 ;

ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , з 31 січня 2013 року - за адресою: АДРЕСА_9 ;

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , з 24 грудня 2013 року - за адресою: АДРЕСА_1 ;

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , з 12 серпня 2016 р. - за адресою: АДРЕСА_1 Одночасно за цією ж підтверджена й реєстрація з 15 липня 2009 року позивача ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_9

У позовній заяві ОСОБА_1 адреси проживання відповідачів ОСОБА_4 та ОСОБА_9 не співпадають із офіційно встановленими.

За приписами частини першої статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи або обмежений у праві отримання в суді усної або письмової інформації про результати розгляду його судової справи.

Встановлення дійсної адреси проживання чи перебування відповідачів ОСОБА_4 та ОСОБА_9 необхідно для визначення порядку повідомлення цих осіб про розгляд справи, здійснення викликів до суду та вирішення питання щодо доцільності постановлення ухвали про судове доручення в разі виникнення потреби в збиранні доказів за межами територіальної юрисдикції Київського районного суду м. Одеси та доручення відповідному суду вчинити певні процесуальні дії.

Необхідність зазначити у позовній заяві дійсне місце проживання/перебування учасників справи випливає із змісту п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України. Невиконання встановлених вимог є підставою для залишення позовної заяви ОСОБА_1 без руху із встановленням позивачеві строку на усунення недоліків шляхом зазначення у заяві підтверджених у встановленому законом порядку адрес проживання відповідачів ОСОБА_4 та ОСОБА_9 , чи надання доказів, що вказані особи дійсно проживають/перебувають за адресами, зазначеними позивачем у позовній заяві.

Крім того, позивачем не виконанні й інші вимоги статей 175-177 ЦПК України, якими регламентуються форма, зміст та порядок подання позовних заяв.

Так, за приписами пункту другого частини третьої статті 175 ЦПК України Позовна заява повинна містити: реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), офіційні електронні адреси та адреси електронної пошти.

Вищезазначених відомостей у відношенні всіх відповідачів та третьої особи Одеської міської ради позовна заява ОСОБА_1 не містить. Також позивач не зазначає, що такі відомості йому не відомі й не надає заяви про витребування доказів.

На виконання пунктів 6 - 8 частини третьої статті 175 ЦПК України у позовній заяві необхідно зазначити чи проводилися позивачем заходи досудового врегулювання спору, чи здійснювалися заходи забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, зазначити щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви.

Відповідно до частини п`ятої статті 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Аналогічні за змістом вимоги містять і частини друга та восьма статті 83 ЦПК України, якими встановлено, що позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

У разі неможливості одержати докази самостійно позивач повинен до позовної заяви додати клопотання про їх витребування, що передбачено частиною третьою статті 177 ЦПК України та у відповідності до пункту 7 частини третьої статті 175 ЦПК України повідомити про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви.

Щодо доданих до позовної заяви ОСОБА_1 доказів, то зауважується, що жоден з них не засвідчений в порядку, встановленому частиною п`ятою статті 95 ЦПК України і пунктами 5.26, 5.27 Національного стандарту України Державної уніфікованої системи документації, Уніфікованої системи організаційно - розпорядчої документації «Вимоги до оформлювання документів» (ДСТУ 4163-2003, затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 07.04.2003 № 55).

За вказаним нормативно-правовим актом, відмітка про засвідчення копії документа складається: зі слів «Згідно з оригіналом»; особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища; дати засвідчення копії, яка проставляється нижче підпису.

Окремо звертається увага позивача, що засвідченню підлягають тільки ті докази, оригінали яких знаходяться у позивача. Про наявність оригіналів у іншої особи позивач повинен зазначити у порядку, встановленому частиною п`ятою статті 95 ЦПК України.

Докази, подані із порушенням встановленого порядку, до уваги судом не приймаються.

Пунктом 8 частини третьої статті 175 ЦПК України вимагається зазначати у позовній заяві докази, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності).

Також відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

Законом, а саме - ч. 1 ст. 364 ЦК України, передбачено що співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. У разі недосягнення згоди про спосіб і умови виділу в натурі частки із спільного майна учасник спільної часткової власності вправі звернутися з відповідним позовом до суду.

При цьому із змісту позовної заяви не вбачається, що співвласники не досягли згоди на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній часткової власності.

Згідно з пунктом шостим частини третьої статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору.

В позовній заяві ОСОБА_1 таких відомостей не міститься.

Позивач також не зазначає чи вживались ним заходи забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви (п. 7 ч. 3 ст. 175 ЦПК).

За приписами частини четвертої статті 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

При ознайомленні з прохальною частиною позовної заяви судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 просить:

припинити право спільної часткової власності ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на житловий будинок АДРЕСА_1 ;

виділити ОСОБА_1 в натурі 16/25 часток житлового будинку АДРЕСА_1 , що складається в житловому будинку літера «А» з житлової кімнати 1-1, площею 19,6 квадратних метри; в житловому будинку літера «А1»: з кухні 1-2, площею 10,0 квадратних метри, ванної кімнати 1-3, площею 4,5 квадратних метри, житлової кімнати 1-4, площею 10,6 квадратних метри; з гаража літера «К», площею 30 квадратних метри; з літньої кухні літера «Ж», площею 16,4 квадратних метри; вигрібної ями;

визнати за ОСОБА_1 , РНОКГ1П: НОМЕР_1 , право власності на виділені в натурі 16/25 часток житлового будинку АДРЕСА_1 , як на самостійний об`єкт нерухомого майна, до складу якого входять в житловому будинку літера «А» житлова кімната 1-1, площею 19,6 квадратних метри; в житловому будинку літера «АІ»: кухня 1-2, площею 10,0 квадратних метри, ванна кімната 1-3, площею 4,5 квадратних метри, житлова кімната 1-4, площею 10,6 квадратних метри; гараж літера «К», площею 30 квадратних метри; літня кухня літера «Ж», площею 16,4 квадратних метри; вигрібна яма;

встановити межі та площу земельної ділянки, що перебуває в користуванні ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 , та цілком відноситься до домоволодіння, що перебуває в його в особистої власності за зазначеною адресою;

визнати за ОСОБА_1 право особистого користування вищезазначеною земельною ділянкою;

зобов`язати власників суміжних земельних ділянок, а саме: ОСОБА_2 , власника земельної ділянки кадастровий номер: НОМЕР_2 , що находиться за адресою: АДРЕСА_1 ; ОСОБА_3 , власника земельної ділянки кадастровий номер: НОМЕР_3 , що находиться за адресою: АДРЕСА_1 ; ОСОБА_6 , власника земельної ділянки кадастровий номер: НОМЕР_2 , що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ; ОСОБА_5 , ОСОБА_9 , власників земельної ділянки кадастровий номер: НОМЕР_2 ; ОСОБА_4 , власника земельної ділянки кадастровий номер: НОМЕР_2 , що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , не чинити ОСОБА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , будь-яких перешкод в користуванні земельною ділянкою, що перебуває в його особистому користуванні за адресою: АДРЕСА_1 та не чинити будь-яких перешкод в передачі зазначеної земельної ділянки у власність ОСОБА_1 шляхом її приватизації;

визнати за ОСОБА_1 право користування прибудинковою територією для обслуговування належного йому на праві власності домоволодіння під № АДРЕСА_1 , що простягається в довжину від зовнішньої сторони фасаду домоволодіння під АДРЕСА_1, що простягається в ширину с боку спільного кута домоволодінь під АДРЕСА_8 вздовж фасаду домоволодіння під АДРЕСА_1 у напрямку домоволодіння під АДРЕСА_10 на відстань у 8 (вісім) метрів.

Отже, в позовна заява ОСОБА_1 має одночасно майновий і немайновий характер.

Відповідно до підпунктів 1 та 3 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» № 3674-VI від 8.07.2011 р. (далі - Закону № 3674-VI), за подання фізичною особою позовної заяви немайнового характеру стягується судовий збір у розмірі 0,4 % розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання позовної заяви майнового характеру стягується судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною першою Закону № 3674-VI встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2019 рік» установлений прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць з 1 січня 2019 року у розмірі 1921 гривні.

З 01 січня 2019 року судовий збір за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру (0,4 % розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб) складає 768 гривень 40 копійок; за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру - 1 відсоток ціни позову, але не менше 768 гривні 40 копійок та не більше 9605 гривень 00 копійок.

Частиною 3 статті 6 Закону № 3674-VI передбачено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

З позовної заяви ОСОБА_1 вбачається, що позивачем заявлено шість вимог немайнового характеру та вимогу майнового характеру.

Розрахунок судового збору:

6 (кількість вимог немайнового характеру) х 768,40 (сума судового збору за одну вимогу немайнового характеру) = 4610,40 грн.

До позовної заяви доданий доказ сплати судового збору на суму 768,40 грн.

4610,40 грн. (сума судового збору за шість вимог немайнового характеру) - 768,40 грн. (фактично сплачений судовий збір) = 3842,00 грн. (недоплата судового збору за шість вимог немайнового характеру).

За вимогу майнового характеру позивачем збір взагалі не сплачено.

Згідно з пунктом 3 частини третьої статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Позивач зазначає ціну позову 13940,00 грн., однак не зрозуміло яким чином позивач визначив ціну позову.

Пунктом другим частини першої статті 176 ЦПК України, у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Частиною другою статті 176 ЦПК України передбачено, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Позивач не надає доказу звіту оцінки нерухомого майна, на яке просить визнати право власності, а саме на 16/25 часток житлового будинку АДРЕСА_1 , як на самостійний об`єкт нерухомого майна, до складу якого входять в житловому будинку літера «А» житлова кімната 1-1, площею 19,6 квадратних метри; в житловому будинку літера «АІ»: кухня 1-2, площею 10,0 квадратних метри, ванна кімната 1-3, площею 4,5 квадратних метри, житлова кімната 1-4, площею 10,6 квадратних метри; гараж літера «К», площею 30 квадратних метри; літня кухня літера «Ж», площею 16,4 квадратних метри; вигрібна яма, що, в свою чергу, унеможливлює для суду визначити розмір дійсної вартості спірного майна та правильно визначити розмір судового збору.

Судовий збір повинен бути сплачений за реквізитами Київського районного суду міста Одеси, а саме: отримувач коштів - УК у Київському районі; код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 38016923; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО) - 899998; рахунок отримувача - НОМЕР_4; код класифікації доходів бюджету - 22030101; призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Київський районний суд м. Одеси (назва суду, де розглядається справа).

Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Частиною першою статті 187 ЦПК України встановлено, що суд відкриває провадження у справі в разі відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження.

Враховуючи виявлені недоліки при оформлені позовної заяви ОСОБА_1 , у відповідності до частини першої статті 185 ЦПК України позовна заява залишається без руху із встановленням позивачеві строку усунення недоліків.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 розділу 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання. Держави-учасниці користуються у цьому питанні певною свободою розсуду (справа «Принц Ліхтенштейну Ганс-Адам ІІ проти Німеччини» ).

Позивачу слід взяти до уваги, що якісна підготовка до судового розгляду спрямована в першу чергу на захист прав самого позивача та забезпечення розгляду справи без зволікань, з додержанням розумних строків, наслідком чого стане економія не тільки процесуального часу сторін і суду, а й зменшення судових витрат, пов`язаних із безпосереднім розглядом справи.

Керуючись ст.ст. 84, 95, 175-177, 183, 185, ч. 2 ст. 261, ст.ст. 272, 353-355 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , третя особа: Одеська міська рада «про виділення в окреме домоволодіння частини будинку, що перебуває в спільній часткової власності» - залишити без руху.

Встановити позивачеві строк усунення недоліків шляхом виконання вимог, встановлених ч. 5 ст. 95, ст.ст. 175, 176, 177 ЦПК України щодо форми, змісту та порядку подання позовної заяви, відповідно до мотивувальної частини цієї ухвали, - десять днів з дня одержання копії ухвали.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надіслати особі, що звернулася із позовною заявою до суду, роз`яснивши, що у випадку виконання ухвали та усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, вона буде вважатись поданою у день первісного її подання до суду. Інакше позовна заява буде вважатися не поданою і повернута позивачеві разом із доданими до неї матеріалами, що не позбавить позивача права повторного звернення до суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання судом.

Ухвала в частині залишення позовної заяви без руху окремо від рішення суду оскарженню в апеляційному порядку не підлягає. Заперечення на ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Літвінова І. А.