Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"03" квітня 2019 р. м.Житомир

Корольовський районний суд м. Житомира в складі:

головуючого судді Рожкової О.С.,

за участю секретаря судового засідання Яковенко О.В.,

позивача ОСОБА_1,

представника позивача ОСОБА_2,

третьої особи ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до територіальної громади в особі Житомирської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: ОСОБА_3, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

06.12.2018 ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до територіальної громади м. Житомира в особі Житомирської міської ради та просила визначити їй додатковий тримісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_11, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її матір. Після її смерті відкрилась спадщина на 1/5 частину квартири АДРЕСА_1. Після смерті матері позивач постійно спілкувалася з батьком, допомагала йому у побуті, оскільки батькові було 88 років та в нього починалася хвороба Альцгеймера. Батько позивача ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_2. Зазначає, що з 1977 року працює викладачем в Житомирському коледжі культури і мистецтв імені І.Огієнка, робота займала багато вільного часу. Всі ці обставини в сукупності призвели до того, що позивач зосередилась виключно на догляді за престарілим батьком, приділяла йому багато уваги. Крім того, позивач є спадкоємицею за заповітом. 30.07.2018 року звернулася до приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Сєтака В.Я., однак нотаріус відмовив їй у вчиненні нотаріальної дії та повідомив, що позивач серед іншого пропустила строк для подачі заяви про прийняття спадщини і цей строк можливо продовжити лише в судовому порядку. Зазначила, що строк пропустила з поважних причин, пов'язаних з хворобою батька та сімейно-побутовими обов'язками, тому змушена звернутися до суду за захистом своїх прав.

06.12.2018 позивачем подано клопотання про допит в якості свідків ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10 (а.с.18).

Ухвалою судді від 12.12.2018 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження (а.с.28-29).

06.03.2019 року у підготовчому засіданні протокольною ухвалою задоволено клопотання позивача про витребування матеріалів спадкової справи померлої ОСОБА_11 та про виклик свідків (а.с.38-39).

06.03.2019 року ухвалою суду витребувано у приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Сєтака В.Я. належним чином завірену копію спадкової справи померлої ОСОБА_11(а.с.41).

03.04.2019 року у судовому засіданні представник позивача та позивач позовні вимоги підтримали з підстав, викладених у позовній заяві.

Третя особа - ОСОБА_3 у судовому засіданні просив задовольнити позов.

Свідок ОСОБА_8, яка є сусідкою позивача, у судовому засіданні пояснила, що дійсно їй відомо, що позивач пропустила строк звернення з заявою про прийняття спадщини після смерті матері, однак пропустила його з поважних причин, оскільки здійснювала догляд за непрацездатним батьком.

Представник Житомирської міської ради у судове засідання не з'явився, про час і місце розгляду справи повідомлений належним чином, згідно поданого заяви просив розглядати справу у відсутність представника відповідача (а.с.34).

Суд, заслухавши пояснення позивача, представника позивача, третьої особи, свідка, дослідивши матеріали справи, оцінюючи у сукупності зібрані по справі докази, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача - ОСОБА_11, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 (а.с.7).

До майна померлої ОСОБА_11 приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Сєтаком В.Я. 30.07.2018 року заведена спадкова справа № 155/2018.

З матеріалів спадкової справи та з листа №1914/02-14 від 03.12.2018 року приватного нотаріуса Демецької С.Л. (а.с.9) вбачається, що із заявою про прийняття спадщини 30.07.2018 року звернувся ОСОБА_1 Даних про інших спадкоємців спадкова справа не містить.

Також матеріали спадкової справи містять заповіт спадкодавця ОСОБА_11 від 04.06.1997 року, посвідчений державним нотаріусом Першої державної нотаріальної контори Прімою Н.В. та зареєстрований в реєстрі за №4-2353, за яким спадкодавець заповіла все своє майно ОСОБА_1 (а.с.59).

30.07.2018 позивач звернулася до приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Сєтака В.Я. із заявою про прийняття спадщини за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 матері ОСОБА_11(а.с.46).

30.07.2018 року приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Сєтаком В.Я. винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, відповідно до якої позивачу відмовлено у вчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на спадкове майно, яке складається з частини квартири АДРЕСА_1, яке залишилося після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_11, у зв'язку з пропущенням строку для прийняття спадщини (а.с.61).

Також матеріалами справи підтверджено, що позивач є донькою ОСОБА_11 та ОСОБА_5.(а.с.16,17)

Щодо доводів позивача з приводу поважності причин пропуску шестимісячного строку звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини судом встановлено наступне.

Позивач працює викладачем у Житомирському коледжі культури і мистецтва ім. І.Огієнка з 25.10.1977 року (а.с.15).

Відповідно до довідки ОСББ "Наш дім-94" від 30.11.2018 вбачається, що за шість місяців до смерті ОСОБА_5 та на день смерті за адресою: АДРЕСА_1 були зареєстровані ОСОБА_5 та його дочка ОСОБА_1 (а.с.12).

Мати позивача ОСОБА_11 була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 (а.с.53).

Батько позивача ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_2, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3, виданого 16.01.2018 року (а.с.14).

Твердження позивача про те, що вона здійснювала постійний догляд за непрацездатним батьком підтверджено показами свідка ОСОБА_8 та поясненнями третьої особи - ОСОБА_3, який є рідним братом позивача.

Згідно ст. 1217 Цивільного кодексу України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно ст. 1218 Цивільного кодексу України, до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті (ст. 1233 ЦК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Спадкоємством визнається перехід майна спадкодавця в разі його смерті до іншої особи - спадкоємцю у порядку передбаченому законодавством. Спадкоємець може прийняти спадщину за заповітом або за законом. У випадку, коли спадкодавець склав заповіт, - до спадщини закликаються спадкоємці за заповітом.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Статтею 1272 ЦК України встановлено, що у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 3 ст. 1222, ч.1 ст. 1220, ч. 1 ст. 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Тобто право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов'язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Судом встановлено, що позивач на день смерті матері проживала разом з батьком за адресою: АДРЕСА_4.

Враховуючи викладене, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Якщо ж у спадкоємця перешкод не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкову масу та про смерть спадкодавця, то положення ч. 3 ст. 1272 ЦК України не застосовуються.

Зазначена правова позиція висловлена Верховним Судом України у постановах від 04.11.2015 року (справа №6-1486цс15) та від 14 вересня 2016 року (справа № 6-1215 цс16).

Суд приймає доводи позивача щодо не звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у передбачений чинним законодавством шестимісячний строк, оскільки здійснювала догляд за хворими батьком, який потребував постійного догляду.

Крім того, позивач є спадкоємцем ОСОБА_11 за заповітом

Враховуючи вищевикладене, суд вважає причини пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_11 поважними, пов'язаними з істотними труднощами для спадкоємця, а тому приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог та визначає позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини терміном у три місяці з дня набрання даним рішенням суду законної сили.

Витрати по сплаті судового збору суд залишає за позивачем, оскільки остання не наполягала на його стягненні з відповідача.

Керуючись ст.ст. 4, 12, 13, 76-91, 141, 258, 259, 265, 268, 273, 354, 355 Цивільного процесуального кодексу України, суд,

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлої 09 жовтня 2016 року ОСОБА_11 строком три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Житомирського апеляційного суду через Корольовський районний суд м. Житомира протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Позивач:

ОСОБА_1,

проживаюча за адресою:

АДРЕСА_1

РНОКПП НОМЕР_1

Відповідач:

Територіальна громада м.Житомира

в особі Житомирської міської ради,

місцезнаходження за адресою:

10014, м.Житомир, майдан Соборний,4/2

Третя особа:

ОСОБА_3,

проживаючого за адресою:

АДРЕСА_2

Повний текст рішення складено 15.04.2019 року.

Cуддя О. С. Рожкова