Провадження №2/760/2826/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

/заочне/

03 квітня 2019 року Солом'янський районний суд м. Києва у складі

головуючого судді Оксюти Т.Г.

при секретарі Горупа В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа Головне територіальне управління юстиції у м. Києві права власності на спадкове майно, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулась з позовом до відповідача в якому просила визнати за нею право власності в порядку спадкування за заповітом на квартиру АДРЕСА_1.

Свої вимоги обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_3, яка була найближчою подругою позивача.

За життя ОСОБА_3 склала заповіт від 19.12.2014 року на ім'я позивача.

Позивач звернулась до Дев'ятої Київської державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом.

Однак, постановою державного нотаріуса Дев'ятої Київської державної нотаріальної контори від 19.11.2018 року позивачу було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, а саме видачі свідоцтва про право а спадщину за заповітом, у зв'язку з тим, що нею не було надано правовстановлюючого документу на квартиру АДРЕСА_1.

Зазначила, що у неї відсутній правовстановлюючий документ на спадкову квартиру, оскільки вона його не змогла знайти у квартирі ОСОБА_3

Крім того, згідно відповіді Солом'янської районної в м. Києві державної адміністрації, яка знаходиться в матеріалах спадкової справи, для отримання дублікату свідоцтва про право власності на житло, співвласник повинен особисто звернутися для отримання вказаного документу.

Однак, єдиним власником квартири була ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3, а тому позивач позбавлена можливості отримати дублікат правовстановлюючого документу, у зв'язку з чим просила позов задовольнити.

Ухвалою судді Солом'янського районного суду м. Києва від 09.01.2019 року у справі відкрито загальне позовне провадження та у справі призначено підготовче провадження.

Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи від 26.02.2019 року головуючим у справі визначено суддю Оксюту Т.Г.

Представник позивача в судове засідання не з'явилась, надала заяву в якій позовні вимоги своєї довірительки підтримала у повному обсязі та просила їх задовольнити, проти ухвалення заочного рішення не заперечувала.

Відповідач Київська міська рада в судове засідання свого представника не направила, про дату та час розгляду справи повідомлена належним чином, про причини неявки суду не повідомила.

Суд, відповідно до ст.ст. 223, 280, 281 ЦПК України вважає за можливе розглянути справу на підставі наявних у ній матеріалів у його відсутність, оскільки неявка відповідача не перешкоджає постановленню заочного рішення, проти чого не заперечувала представник позивача.

Від представника третьої особи Головного територіального управління юстиції у м. Києві надійшли письмові пояснення по справі в яких він при ухваленні рішення покладався на розсуд суду та просив справу розглядати без його участі.

Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Врахувавши заяву представника позивача, письмові пояснення представника третьої особи, вивчивши та дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст. 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Відповідно до ч. 1 ст. 1235 ЦК України заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин.

Судом встановлено, що згідно свідоцтва про смерть НОМЕР_2 від 25.05.2018 року виданого Солом'янським районним у м. Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві, ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 померла.

За життя, 19.12.2014 року ОСОБА_3 склала заповіт, відповідно до якого на випадок своєї смерті зробила розпорядження, а саме: належну їй на праві власності квартиру АДРЕСА_1 заповіла ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1

Вказаний заповіт було посвідчено приватним нотаріусом КМНО Караєвою С.Е. 19.12.2014 року, зареєстровано в реєстрі за №3558.

З матеріалів спадкової справи №445/2018, заведеної щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3, Дев'ятою Київською державної нотаріальною конторою вбачається, що 14.06.2018 року позивач звернулась із заявою про прийняття спадщини.

29.11.2018 року державний нотаріус Дев'ятої Київської державної нотаріальної контори винесла постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, а саме відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину на квартиру АДРЕСА_1, у зв'язку з відсутністю у спадкоємця правовстановлюючих документів на спадкове майно.

Позивач просила визнати за нею в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 право власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_1, на що слід зазначити наступне.

З відповіді Київського міського технічної інвентаризації від 09.08.2018 року вбачається, що квартира АДРЕСА_1 зареєстрована за ОСОБА_3 на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого Органом приватизації Жовтневої районної ради народних депутатів 26.06.1995 року, розпорядження №113.

З відповіді Управління житлово-комунального господарства та будівництва Солом'янської районної в м. Києві державної адміністрації від 27.09.2018 року за №807/29 вбачається, що ОСОБА_1, яка є спадкоємицею померлої власниці квартири ОСОБА_3 не власником чи співвласником квартири АДРЕСА_1, а тому підстав для видачі їй дублікату свідоцтва про право власності на зазначену квартиру немає.

Встановлено, що позивач, як спадкоємець за заповітом після смерті ОСОБА_3 не може зареєструвати своє право власності на спадкове майно, оскільки у неї відсутні оригінали правовстановлюючих документів на квартиру АДРЕСА_1.

Згідно ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів.

Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Згідно ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Згідно ст. 392 ЦК України власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою.

Згідно ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ч.6 цієї ж статті доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Оскільки позивач позбавлена можливості здійснити своє право на спадкування після смерті ОСОБА_3 за заповітом, таке право підлягає відновленню в судовому порядку.

На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку, про необхідність визнання за позивачем права власності на квартиру АДРЕСА_1 в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_3

Відповідно до ч. 1,2 ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. У разі задоволення позову - на відповідача.

Враховуючи те, що Київська міська рада, відповідно до покладених на неї повноважень, не відслідковує порушення прав власників, суд вважає, що відповідач звільнений від сплати судового збору.

На підставі вищевикладеного, ст. ст. 321, 328, 392, 1216, 1217, 1233, 1235 ЦК України, ст.ст. 4, 5, 12, 13, 76-81, 89, 133, 141, 263-265, 268, 273 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа Головне територіальне управління юстиції у м. Києві права власності на спадкове майно - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, ІПН НОМЕР_1, право власності у порядку спадкування за заповітом, після смерті ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3, на квартиру АДРЕСА_1.

Заочне рішення може бути оскаржене позивачем до Київського апеляційного суду через Солом'янський районний суд м. Києва протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, який його постановив, за письмовою заявою відповідача, яка може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Позивач: ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, ІПН НОМЕР_1, проживає за адресою: АДРЕСА_2;

Відповідач: Київська міська рада, , місцезнаходження за адресою: м. Київ, вул. Хрещатик, 36;

Третя особа: Головне територіальне управління юстиції у м. Києві, , місцезнаходження: м. Київ, пров. Музейний, 2-Д.

Суддя