ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/3573/17
провадження № 2/753/1912/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"05" листопада 2019 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі

головуючого судді Колесника О.М.

при секретарі Литвин Н.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ПАТ „Комерційний банк „ПРИВАТБАНК" про визнання кредитно-заставного договору недійсним,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про визнання кредитно-заставного договору недійсним.

В судовому засіданні суд поставив на обговорення питання про залишення позову ОСОБА_2 до ПАТ „Комерційний банк „ПРИВАТБАНК" про визнання кредитно-заставного договору недійсним без розгляду, оскільки позивач та/або його представник 13.03.2019 року та 5.11.2019 року повторно не з`явились у судові засідання, при цьому позивач був двічі повідомлений судом про дату і місце розгляду справи належним чином, з заявами до суду про підтримку позовних вимог і розгляд справи у їх відсутність не звертались.

Заслухавши представника відповідача, вивчивши матеріали цивільної справи, суд вважає необхідним залишити позов без розгляду з наступних підстав.

Згідно п.5, ч.1, ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

У відповідності до ч.5, ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Як зазначає ч.1; 3, ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Аналізуючи вказані вище норми права, суд вважає, що законодавець передбачив, що за умови двох поспіль неявок до суду позивача або його представника без поважних підстав як перший, так і другий раз, позовна заява залишається без розгляду.

Як встановлено у судовому засіданні, в провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебуває дана цивільна справа з 24.02.2017 року (т.1, а.с.1). Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва Колесника О.М. від 24.04.2017 року було відкрито провадження у справі (т.1, а.с.64).

Після оголошення перерви у судовому засіданні 27.09.2018 року (т.2, а.с.36) представник позивача ОСОБА_3 поставила свій підпис у розписці про те, що вона ознайомлена судом про наступну дату судового розгляду, призначену на 13.03.2019 року на 10-45 годин (т.2, а.с.37).

Однак в судове засідання 13.03.2019 року ні позивач, ні його представник до суду не з'явились (т.2, а.с.41), але на передодні розгляду справи позивач ОСОБА_2 зареєстрував у канцелярії суду клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з його лікуванням через поганий стан здоров'я (т.2, а.с.38), тому судовий розгляд було відкладено на 5.11.2019 року на 15-00 годин (т.2, а.с.42), про що пізніше у розписці розписалась представник позивача ОСОБА_3 . Крім того, позивач був повторно повідомлений про дату розгляду справи (т.2, а.с.43) шляхом направлення судового повідомлення на вказану ним адресу в позові (т.1, а.с.1), яка одночасно є його місцем реєстрації (т.1, а.с.62).

5.11.2019 року о 15-00 годин позивач та/або його представник до суду не з'явились повторно. Однак знову до початку судового засідання позивач направив до суду електронне повідомлення у вигляді клопотання, аналогічне за змістом клопотанню від 13.03.2019 року, в якому він просить відкласти розгляд справи у зв`язку з його лікуванням через поганий стан здоров'я (т.2, а.с.48), крім того, позивач повідомив суд, що він на даний час шукає адвоката. Таким чином, позивач двічі належним чином був повідомлений судом про розгляд справи і двічі він не з'явився до суду без поважних підстав, оскільки він не надав доказів з медичної установи про його стан здоров'я та період його лікування, а також він мав достатньо часу для укладення договору про надання правової допомоги з 27.09.2018 року і до 5.11.2019 року.

Згідно ч.10, ст.6 Закону України „Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні" за адресою зареєстрованого місця проживання з особою ведеться офіційне листування та вручення офіційної кореспонденції.

За змістом ч.1, ст.210 ЦПК України суд має розпочати розгляд справи по суті не пізніше ніж через шістдесят днів з дня відкриття провадження у справі, а у випадку продовження строку підготовчого провадження - не пізніше наступного дня з дня закінчення такого строку.

Як наголошує ч.1, ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 року №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Листом Верховного Суду України від 25.01.2006 року №1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Крім того, як зазначає у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Враховуючи вказані положення, суд звертає увагу, що між останнім і передостаннім судовими засіданнями, тобто між 13.03.2019 року та 5.11.2019 року пройшов понад семимісячний термін, однак вказана процесуальна особа, позивач та/або його представник не здійснили дії по прискоренню розгляду справи.

Таким чином, оскільки позивач та/або його представник (представники) 13.03.2019 року та 5.11.2019 року повторно не з`явились до суду, при цьому позивач був двічі повідомлений судом про розгляд справи належним чином за адресою його місця реєстрації вказаної в позові, з заявами до суду про підтримку позовних вимог та розгляд справи по суті у його відсутність або у відсутність свого представника перед початком даного розгляду справи не звертався, враховуючи розумний строк розгляду справи, що включає термін не більше 60 днів, а справа в провадженні суду перебуває понад 32 місяці, тому суд вважає необхідним залишити даний позов без розгляду. При цьому позивач не позбавлений права звернутись до суду з аналогічним позовом у будь-який час.

Керуючись ст.44; 130; 131; 210; 223; 257; 259-260 ЦПК України, ст.6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 року №475/97-ВР, суд

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_2 до ПАТ „Комерційний банк „ПРИВАТБАНК" про визнання кредитно-заставного договору недійсним залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 15 днів після її проголошення через Дарницький районний суд м. Києва.

Суддя :