04.03.2019 Справа № 756/9642/18
Пр. № 2/756/1544/19
Ун. №756/9642/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

04 березня 2019 року Оболонський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Шевчука А.В.

при секретарі - Мушкетик І.В.

за участі: представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2

розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3, третя особа: ОСОБА_4 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -

в с т а н о в и в:

У липні 2018 року ОСОБА_1 звернулася до суду із зазначеним позовом, вказуючи на те, що вона є власником квартири АДРЕСА_1.

В зазначеній квартирі, окрім власника, зареєстровані донька позивача - ОСОБА_4, внук - ОСОБА_5, та колишній чоловік ОСОБА_3

Свої вимоги позивач обґрунтовувала тим, що вона перебувала у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. Після розлучення відповідач з червня 2013 року виїхав та фактично не проживає у АДРЕСА_1, комунальні послуги не сплачує, будь-яких витрат по утриманню квартири не несе, однак залишається бути зареєстрованим за зазначеною адресою. Реєстрація ОСОБА_3 у вказаній вище квартирі створює суттєві незручності в користуванні власністю ОСОБА_1 та тягне додаткові витрати за утримання житла. У зв'язку із цим, позивач просила визнати відповідача, таким, що втратив право користування житловим приміщенням.

Представник позивача у судовому засіданні підтримала позовні вимоги та просила суд їх задовольнити.

Третя особа - ОСОБА_4 подала заяву в якій підтримала позов та просила суд розглядати справу за її відсутності.

Відповідач в судове засідання не з'явився, про розгляд справи повідомлявся належним чином, про що в справі містяться відповідні докази. Заяв, заперечень, клопотань суду не надав, в зв'язку з чим суд визнає його неявку без поважних причин та вважає можливим розглянути справу за його відсутності по наявним в справі доказам та постановити заочне рішення, відповідно до вимог ст. 280 ЦПК України.

Заслухавши пояснення представника позивача, перевіривши матеріали справи та дослідивши надані докази, судом встановлено наступне.

Відповідно до договору дарування квартири від 29.10.2013 року ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1.

З довідки виданої Оболонською районною у місті Києві державною адміністрацією від 24.07.2018 року № 104/ОП/С-1260-3311, вбачається, що в квартирі АДРЕСА_1, зареєстровані чотири особи: позивач - ОСОБА_1, донька позивача - ОСОБА_4, внук - ОСОБА_5, та колишній чоловік ОСОБА_3

За твердженням позивача, вона як власник квартири позбавлена можливості вільно користуватися своєю власністю, оскільки реєстрація ОСОБА_3, який насправді не проживає у вказаній квартирі є тягарем та тягне додаткові витрати на утримання житла.

Підтвердженням відсутності відповідача за адресою місця реєстрації є довідка видана Оболонським управлінням поліції ГУ НП України в м. Києві від 13.11.2018 року № 349-аз/125/51/2018, з якої вбачається, що ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, з приводу перешкоджання йому у користуванні житловим приміщенням за місцем його фактичної реєстрації, за адресою: АДРЕСА_1, та виклики співробітників поліції в період з 2013 по 2018 рік та по даний час до Оболонського управління поліції не надходили та заяви не реєструвались.

Відповідно до ст. 41 Конституції України, «Кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право власності є непорушним».

Згідно ч. 1 ст. 316 ЦК України, правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

У відповідності до ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.

Стаття 321 ЦК України зазначає, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Згідно ст. 383 ЦК України, власник квартири має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім'ї, інших осіб.

Статтею 386 ЦК України визначено засади захисту права власності: Держава забезпечує рівний захист усіх суб'єктів права власності.

Відповідно до ст. 391 ЦК України, власник має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

Згідно ст. 405 ч.2 ЦК України, член сім'ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі його відсутності без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла, або законом.

З огляду на зазначене, суд приходить до висновку про необхідність визнати ОСОБА_3 таким, що втратив право на користування квартирою АДРЕСА_1.

Згідно зі ст. 141 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.

Враховуючи зазначене, відповідно до ст. 41 Конституції України, ст.ст. 316, 319, 321, 383, 386, 391, 405 Цивільного кодексу України, керуючись ст.ст. 5, 12, 13, 81, 89,141, 280, 259, 263, 264 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_3, третя особа: ОСОБА_4 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням - задовольнити.

Визнати ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, ІПН НОМЕР_1, таким, що втратив право користування житловим приміщенням, а саме квартирою АДРЕСА_1.

Стягнути з ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, ІПН НОМЕР_1, на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, ІПН НОМЕР_2, проживає за адресою: АДРЕСА_1, суму сплаченого судового збору у розмірі 704 грн. 80 коп.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом 30 днів з дня його прголошення.

Заочне рішення набирає законної сили після закінчення строку для подання заяви про перегляд заочного рішення або апеляційної скарги, якщо заяву про перегляд заочного рішення або апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя А.В. Шевчук