Справа № 309/2101/19
Провадження № 2/309/1308/19
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
04 жовтня 2019 року м. Хуст
Хустський районний суд Закарпатської області
в особі головуючого судді Кемінь В.Д.
з участю секретаря судового засідання Орос В.М.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Хуст справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа виконавчий комітет Хустської міської ради в особі відділу реєстрації речових прав на нерухоме майно та державної реєстрації юридичних та фізичних осіб про визнання особи такою, що втратила право на користування житлом -
ОСОБА_1 звернувся в суд через свого представника з позовом про визнання відповідачки ОСОБА_2 такою, що втратила право на користування житловим приміщенням квартирою АДРЕСА_1 . Позов мотивовано тим, що позивач є власником вказаної житлової квартири, що підтверджується свідоцтвом про право власності на майно від 19.12.2014 року та витягом з Державного реєстру прав на нерухоме майно від 19.12.2014 року. Вказана квартира придбана Хустською міською радою від гр. ОСОБА_3 та відповідно до рішення Х сесії 6 скликання Хустської міської ради від 04.02.2014 року №1359 передана позивачу, як воїну інтернаціоналісту у власність. Вказані обставини стверджуються ордером на жиле приміщення та сертифікатом. Після оформлення договору купівлі-продажу квартири попередній власник з дружиною добровільно знялись з реєстраційного обліку, але позивачу стало відомо що в квартирі по теперішній час зареєстрована донька попереднього власника квартири ОСОБА_2 . Позивач намагався вирішити дане питання у позасудовому порядку, однак відповідачка з 2011 року проживає у Німеччину і знятись з реєстраційного обліку в добровільному порядку не має можливості. Наявність реєстрації відповідачки в квартирі перешкоджає у здійсненні позивачем права користування та розпорядження власними майном, тому він звернулася до суду та просить задовольнити позов у повному обсязі.
В судове засідання позивачка не з`явилася, її представник ОСОБА_4 подала заяву про розгляд справи у їх з позивачем відсутності, позовні вимоги підтримала і просила суд їх задовольнити, не заперечила щодо проведення заочного розгляду справи.
Відповідачка ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася з невідомих суду причин. Про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, шляхом розміщення оголошення на офіційному сайті судової влади України (Хустський районний суд, від 25.09.2019 року) про її виклик до суду, однак про причини неявки суд не повідомляла.
Представник виконавчого комітету Хустської міської ради Маханець Г.В. подала до суду заяву про розгляд справи без участі представника міської ради за наявними матеріалами у справі, позовні вимоги визнала.
З врахуванням наведеного та у відповідності до порядку, визначеного ст.223 ч.4, ст.247 ч.2 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу у відсутності сторін і постановити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.
Дослідивши наявні матеріали справи, суд дійшов до висновку, що позов підлягає до задоволення з таких підстав. Під час розгляду справи в судовому засіданні встановлено, що позивач є власником житлової квартири за адресою АДРЕСА_1 , що підтверджується свідоцтвом про право власності на майно від 19.12.2014 року та витягом з Державного реєстру прав на нерухоме майно від 19.12.2014 року. Вказана квартира придбана Хустською міською радою від гр. ОСОБА_3 та відповідно до рішення Х сесії 6 скликання Хустської міської ради від 04.02.2014 року №1359 передана позивачу, як воїну інтернаціоналісту у власність. Вказані обставини стверджуються ордером на жиле приміщення №1 та сертифікатом від 30.01.2014 року. Після оформлення договору купівлі-продажу квартири попередній власник з дружиною добровільно знялись з реєстраційного обліку, але позивачу стало відомо що в квартирі по теперішній час зареєстрована донька попереднього власника квартири ОСОБА_2 . Позивач намагався вирішити дане питання у позасудовому порядку, однак відповідачка з 2011 року проживає у Німеччину і знятись з реєстраційного обліку в добровільному порядку не має можливості. Згідно акту обстеження матеріально-побутових умов громадян від 05.07.2019 року складеного депутатом Хустської міської ради Роман Р.М. за адресою АДРЕСА_1 зареєстрований та проживає ОСОБА_1 , також за вказаною адресою зареєстрована ОСОБА_2 , яка, зі слів сусідів, близько восьми років назад виїхала до ФРН на проживання та з того часу за місцем реєстрації не з`являлася.
Частиною 1 ст.319 ЦК України передбачено, що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд і має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону і таке право власника відповідно до ч.1 ст.321 ЦК України є непорушним, він не може бути протиправно обмежений у здійсненні свого права. Власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном на підставі ст. 391 ЦК України. Також ч.2 ст.405 ЦК України передбачено, що член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
З огляду на встановлене суд констатує, що позивач обґрунтовано та правомірно ставить вимоги до відповідачки, про визнання її такою, що втратила право на користування житлом в його квартирі, так як остання відповідно до ст.405 ЦК України втратила право на користування жилим приміщеннями в квартирі позивача.
Враховуючи наведене та керуючись ст.405 ЦК України, ст. ст.10,12,81,211,223,247,259, 263-265,280-284 ЦПК України суд -
Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 такою, що втратила право на користування житловою квартирою, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 .
Дане рішення є підставою для зняття з реєстраційного обліку ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за адресою: АДРЕСА_1 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 цього Кодексу. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.
Суддя Хустського
районного суду: Кемінь В.Д.