ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/7302/19
провадження № 2/753/5397/19
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" вересня 2019 р.Дарницький районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Заставенко М.О.,

за участю секретаря судового засідання - Долі М.А.,

без участі сторін,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

В квітні 2019 року надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Позов обґрунтовано тим, що у зв`язку із різними поглядами на сімейне життя та обов`язки, відсутності взаєморозуміння та поваги у позивачки з відповідачем сімейне життя не склалось. На підставі цього в сім`ї відбувались сварки, які привели до того, що сторони стали зовсім чужими людьми. Позивачка переконана, що можливості зберегти сім`ю немає. З березня 2017 року між позивачем та відповідачем припинені шлюбні стосунки, з цього ж періоду вони не ведуть спільного господарства, не проживають разом, фактично сім`я припини своє існування. Від спільного шлюбу сторони мають малолітню дитину, яка наразі проживає з позивачкою. На думку позивача подальше спільне життя та збереження шлюбу неможливе, оскільки це суперечить інтересам дитини та інтересам позивача розвиватися фізично, розумово, морально, духовно та у соціальному відношення здоровим і нормальним шляхом в умовах свободи та гідності. Позивачка зазначає, що після розірвання шлюбу спільна дитина залишиться проживати з нею, вона працевлаштована, сплачує податки, в змозі утримувати дитину, до того ж за рішення суду з відповідача утримуються аліменти на користь позивачки на утримання дитини. Спору щодо розподілу майна між сторонами немає. Після розірвання шлюбу позивач просить залишити їй прізвище чоловіка ОСОБА_1 . Вважає, що надання строку для примирення, а також збереження шлюбу, суперечить моральним засадам суспільства.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 24.04.2019 року відкрито провадження у справі, постановлено розглядати справу за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання.

14.08.2019 року у підготовчому судовому засіданні судом постановлено ухвалу про закриття підготовчого провадження та про призначення справи до розгляду по суті.

У судове засідання для розгляду справи по суті позивач не прибула, подала до суду заяву в якій зазначила, що позов підтримує в повному обсязі, просить його задовольнити, розглядати справу у її відсутність, залишити їй післяшлюбне прізвище та що на розподілі судових витрат не наполягає.

Відповідач в судове засідання не прибув, подав заяву, в якій визнає позовні вимоги та просить розглядати справу за його відсутності.

Суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін.

Судом на підставі частини другої статті 247 Цивільно-процесуального кодексу України, у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи та оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов до висновку, що позовна заява обґрунтована та така, що підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Судом встановлено, що 07.12.2012 сторони зареєстрували шлюб у Відділі реєстрації актів цивільного стану Дарницького районного управління юстиції у м. Києві, про що складено актовий запис № 896 (а.с.6). У шлюбі у них народився син - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.7).

З позовної заяви вбачається, що спільне життя сторін не складалася внаслідок відсутності порозуміння та розбіжностей у поглядах на життєві і сімейні цінності, сторони не ведуть спільне господарство, не підтримують шлюбно-сімейних відносин, кожен з подружжя живе окремим життям та своїми інтересами.

Згідно ст. 56 СК України, кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушення до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на особисту свободу і може мати наслідки, встановлені законом.

Відповідно до ст. 112 СК України, суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність дитини та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотні значення.

Згідно ч. 2 ст. 114 СК України, у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Згідно з ч. 3 ст. 115 Сімейного кодексу України, документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

З`ясувавши фактичні взаємовідносини подружжя, обставини, викладені у позові, те, що сторони не підтримують подружні стосунки, їх взаємовідносини, суд вважає, що немає підстав для вжиття заходів для примирення подружжя, спільне життя подружжя та подальше збереження шлюбу буде суперечити інтересам позивача, що має істотне значення, тому шлюб необхідно розірвати.

Судові витрати підлягають розподілу відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України.

Керуючись ст. 56, 110, 112, 114 СК України, ст. ст. 10,11, 141, 263, 265, 280 - 282 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Задовольнити позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Шлюб, зареєстрований 07 грудня 2012 року у Відділі реєстрації актів цивільного стану Дарницького районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 896, між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , розірвати.

Позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , паспорт серії НОМЕР_2 , виданий 27.12.2012 Дарницьким РВ ГУДМС України в місті Києві, адреса реєстрації та проживання АДРЕСА_1 .

Відповідач - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_3 , місце реєстрації АДРЕСА_2 .

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У відповідності до п.п. 15.5, п.15 ч. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно- телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Заставенко М.О.