УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"29" жовтня 2019 р. Київський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого судді Якуші Н.В.,

при секретарі Коваль А.О.

за участі прокурора Размєтаєва А.С.,

представника відповідача Чижиченко О.Є.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом Харківської місцевої прокуратури №2 в інтересах держави в особі Харківської міської ради до ОСОБА_1 , третя особа Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради про визнання правочинів недійсними, визнання спадщини відумерлою та передачу її у власність територіальної громади,

Встановив:

В провадженні Київського районного суду м. Харкова перебуває вищезазначена цивільна справа за позовом Харківської місцевої прокуратури №2 в інтересах держави в особі Харківської міської ради до ОСОБА_1 , третя особа Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради про визнання правочинів недійсними, визнання спадщини відумерлою та передачу її у власність територіальної громади.

29.10.2019 року представник відповідача ОСОБА_1 адвокат Чижиченко О.Є. надала зустрічний позов, датований 19.10.2019 року. Крім того, представник відповідача надала до суду письмовий відзив на позов та заяву про витребування доказів.

Прокурора Размєтаєв А.С. заперечував проти прийняття судом зустрічного позову з підстав пропуску строку для звернення з ним до суду. З тих самих підстав він заперечував проти прийняття відзиву на позов. Щодо заяви про витребування доказів, то представник позивача зазначив, що відповідачем не доведено неможливості самостійного отримання цього доказу.

Вирішуючи питання щодо прийняття зустрічного позову, відзиву на позов та заяви про витребування доказів, суд приходить до наступного.

Згідно вимог ст. 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Судом встановлено, що 29.05.2019 року Харківська місцева прокуратура №2 в інтересах держави в особі Харківської міської ради звернулась до суду з позовом до ОСОБА_1 про визнання правочинів недійсними, визнання спадщини відумерлою та передачу її у власність територіальної громади.

Згідно ухвали судді Київського районного суду м. Харкова від 03.06.2019 року відкрито провадження по даній справі в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання.

10.07.2019 року відповідач ОСОБА_1 отримала копію ухвали суду від 03.06.2019 року про відкриття провадження та позовну заяву (а.с. 60).

Згідно ухвали Київського районного суду м. Харкова від 02.08.2019 року закрито підготовче провадження по справі, призначено до розгляду справи по суті.

17.09.2019 року у судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_2 наголосила на тому, що вона тільки ОСОБА_3 довіреність на представництво інтересів відповідача, а тому потребує часу для складання процесуальних документів, в тому числі відзиву, тощо.

Вказане клопотання судом було задоволено, було надано строк представнику відповідача - п`ятнадцять днів з дня укладання угоди з ОСОБА_1 , тобто з 17.09.2019 року, для реалізації її процесуальних прав.

Таким чином, дослідивши надані матеріали, суд приходить до висновку, що строк для пред`явлення зустрічного позову, який передбачений вимогами ч.1 ст. 193 ЦПК України пропущений відповідачем та його представником і клопотань про поновлення даного строку до суду не заявляв.

Відповідно до вимог ч.3 ст. 194 ЦПК України позовна заява, подана з порушенням вимог ч.1 ст. 193 ЦПК України, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічного позову долучається до матеріалів справи.

На підставі викладеного та враховуючи строки розгляду справ даної категорії, суд вважає, що дане клопотання про прийняття зустрічного позову на відповідній стадії в судовому засіданні під час розгляду справи по суті є безпідставним та необґрунтованим, поданим з пропуском строку, розцінюється судом як зловживання своїми процесуальними правами, у зв`язку з чим суд повертає зустрічний позов заявникові у зв`язку з пропуском строку для його подання та роз`яснює право на пред`явлення позовних вимог до суду на загальних підставах.

Щодо заяви про витребування доказів то суд вказує, що згідно ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Вимогами ч.3 ст.12, ч.1 ст. 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї (ч.1 ст. 84 ЦПК України).

Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї (ч.8 ст. 83 ЦПК України).

Ч. 7 ст. 84 ЦПК України - Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

Вказаних вимог закону представником відповідача дотримано не було.

На підставі викладеного, суд залишає вказане клопотання без задоволення.

Щодо наданого відзиву на позов, то суд зазначає, що останній було датовано 19.10.2019 року, тобто це є днем його складання. Проте, вказаний відзив було надано до суду та направлено іншим сторонам лише 29.10.2019 року та 28.10.2019 року відповідно.

Посилання представника відповідача про надання у наступне судове засідання медичну документацію про знаходження її у лікарні з 29 вересня 2019 року по 28 жовтня 2019 року не впливають на висновок суду про порушення нею строків, визначених законом, оскільки датою складання процесуального документу є час, коли вказана особа не перебувала у лікарні. Інших доказів поважності пропущення строку для надання відзиву представник відповідача суду не навів.

Відповідно до ч.8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Керуючись ст.ст. 83, 84, 178, 193, 194, 260-261 ЦПК України, суд

Постановив :

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до Харківської міської ради про відшкодування збитків повернути заявникові.

Заяву про витребування доказів залишити без задоволення.

Відмовити у прийнятті відзиву на позов через пропуск строку на його долучення до матеріалів справи.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Апеляційна скарга на ухвалу суду в частині повернення зустрічної позовної заяви може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя -