04 квітня 2019 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:
судді Саламон О.Б.
з участю секретаря судового засідання Вільховченко І.І.
позивача ОСОБА_1
представника позивача ОСОБА_2
розглянувши в відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, -
Позивач ОСОБА_1 звернулась з позовом до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, посилаючись на те, що з відповідачем перебуває в зареєстрованому шлюбі, від якого мають двох доньок ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_2 Причиною розірвання шлюбу є відсутність взаєморозуміння, розходження поглядів на сімейні відносини та обов'язки, застосування фізичного насильства з боку відповідача. Спільне господарство не ведеться, шлюб носить формальний характер, проживають окремо, примирення неможливе.
Відповідачем не подано до суду відзиву на позовну заяву.
13.11.2018 р. ухвалою Деснянського районного суду м. Києва відкрито провадження по справі, постановлено здійснювати розгляд справи в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання.
16.01.2019 р. закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті.
Позивач та її представник в судовому засіданні вимоги позову підтримали в повному обсязі, посилаючись на викладене в ньому, не заперечували щодо розгляду справи в порядку заочного провадження, зазначивши про те, що разом не проживають тривалий час, з моменту подання позову будь - яких примирень не відбувалося.
Відповідач в судове засідання не з'явився, про розгляд справи повідомлявся належним чином. Від останнього до суду надійшло клопотання про відкладення розгляду справи з посиланнями на укладення 03.04.2019 р. договору про надання адвокатських послуг, у зв'язку з чим адвокату необхідний час для підготовки заперечень проти позову, оскільки вимоги позову не визнає. Зазначає, що на даний час є необхідним заявлення ряду клопотань, подання довідки про доходи та про місце роботи. При цьому, до вказаного клопотання не додано доказів укладення договору про надання адвокатських послуг.
У відповідності до ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов'язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об'єктивному встановленню всіх обставин справи; подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази.
Статтею 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватись процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.
Вбачається, що справа перебуває в провадженні суду з жовтня 2018 р., при цьому сторона відповідача в судові засідання по справі, не з'являється, відзиву та доказів на спростування вимог позову, а також заяви про надання строку для примирення не надавав.
27.02.2019 р. відповідачем було подано до суду клопотання про відкладення розгляду справи у зв'язку з наданням часу для пошуку адвоката. Судове засідання 27.02.2019 р. було відкладено за вказаним клопотанням відповідача.
18.03.2019 р. відповідач ознайомився з матеріалами справи та отримав позовну заяву з додатками, про що свідчить його заява.
При цьому, в період з 27.02.2019 р., коли відповідач просив суд надати час для пошуку адвоката, в останнього було достатньо часу для реалізації свого права на правову допомогу, подання доказів та клопотань, однак останній вказаним не скористався, а 04.04.2019 р. повторно звернувся до суду з клопотанням про відкладення розгляду справу та наданням часу адвокату для ознайомлення з матеріалами справи, що свідчить про недобросовісне виконання відповідачем його процесуальних обов'язків та використання своїх процесуальних прав.
У відповідності до п. 2 ч. 2 ст. 223 ЦПК України, суд відкладає розгляд справи з підстав першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.
Згідно з ч. 4 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних та доказів (постановляє заочне рішення).
Враховуючи вказане, та неподання відповідачем доказів на підтвердження причин повторної неявки в судове засідання, суд вважає вказані причини неповажними, а неявку відповідача такою, що не перешкоджає розгляду справи.
Оскільки відповідач повторно не з'явився в судове засідання, про розгляд справи повідомлявся належним чином, не подав до суду відзив, а також те, що позивач не заперечує щодо розгляду справи в порядку заочного провадження, суд вважає можливим розглянути спір відповідно до ст.ст. 280-282 ЦПК України та на підставі матеріалів справи постановити заочне рішення.
Дослідивши та всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши зібрані по справі докази виходячи зі свого внутрішнього переконання, яке ґрунтується на повному та всебічному дослідженні обставин справи, суд приходить до наступного.
Сторони перебувають у шлюбі, зареєстрованому 25.05.2013 р. у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у м. Києві, а/з 556.
Від шлюбу подружжя має дітей - ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_4.
Подружнє життя не склалось, причиною розірвання шлюбних відносин стало те, що шлюбно-сімейні стосунки сторони не підтримують, спільне господарство не ведуть, при цьому зберегти сім'ю та відновити свої стосунки позивач не бажає.
Згідно ст. ст. 21 СК України, шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану.
Так, відповідно до ст.51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов'язки у шлюбі та сім'ї.
Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається (ч.1 ст.24 СК України).
Частинами 3, 4 ст.56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв'язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.
Відповідно до ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
З огляду на зазначене, суд дійшов висновку, що сім'я фактично розпалась та зберегти її неможливо, оскільки збереження сім'ї призведе до порушення інтересів позивача, тому є наявні підстави для задоволення позову щодо розірвання шлюбу.
Зокрема, з боку відповідача до суду не надходило доказів на підтвердження наміру та бажання зберегти шлюб та відносити шлюбно-сімейні відносини з позивачем.
Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги про розірвання шлюбу є обґрунтованими та такими, що підлягають до задоволення.
Питання про розподіл судових витрат суд вирішує на підставі ч.1 ст. 141 ЦПК України.
Керуючись ст.ст. 2, 5-7, 10-12, 76-83, 189, 211, 258, 259, 280-282 ЦПК України, ст.ст. 11, 27,104, 105,110, 111, 112 СК України, суд, -
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_3, зареєстрований 25.05.2013 р. у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у м. Києві, а/з 556 - розірвати.
Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 704, 8 грн.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня отримання його копії. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку. Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку.
Рішення може бути оскаржено протягом 30 днів з дня його проголошення шляхом подання безпосередньо до Київського апеляційного суду апеляційної скарги.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не подано. В разі подання апеляційної скарги рішення набирає законної сили, якщо його не скасовано, після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови за наслідками апеляційного перегляду.

До початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Деснянський районний суд міста Києва.

Позивач ОСОБА_1 - ІНФОРМАЦІЯ_5, РНОКПП НОМЕР_1, АДРЕСА_1.

Відповідач ОСОБА_3 - ІНФОРМАЦІЯ_6, РНОКПП НОМЕР_2, АДРЕСА_2.

Повний текст рішення суду складено 11.04.2019 р.

Суддя