МАКАРІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" жовтня 2019 р. Справа №370/2552/19

Макарівський районний суд Київської області у складі головуючого судді Тандира О.В., при секретарі судового засідання Прокопчук О.О., при розгляді у відкритому судовому засіданні у порядку загального позовного провадження у залі суду в смт Макарів Макарівського району Київської області справу за позовом

ОСОБА_1 в особі представника адвоката Живаги Олександра Васильовича до Пашківської сільської ради Макарівського району Київської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, як пропущеного з поважної причини,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 , (далі позивач), в особі свого представника, адвоката Живаги О.В., звернувсь до суду з позовом до Пашківської сільської ради Макарівського району Київської області (далі відповідач), в якому просив визначити йому додатковий строк один місяць для подання заяви про прийняття спадщини, що залишилась після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , як пропущеного з поважної причин.

В обґрунтування позову позивач посилавсь на те, що після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 відкрилась спадщина, зокрема на земельні ділянки з кадастровими номерами :04:001:0001, :04:008:0024 та :04:016:0004 з цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства, що розташовані у с. Пашківка Макарівського району Київської області.

Ще за життя ОСОБА_2 , склала заповіт від 11.04.2018 року, згідно якого вказані земельні ділянки заповіла ОСОБА_1 , тобто позивачу у справі.

Позивач, встановлений шестимісячний строк для прийняття спадщини пропустив, оскільки, він не являється родичом померлої ОСОБА_2 , на час відкриття спадщини з нею не проживав, про наявність заповіту складеного на його користь дізнався випадково поза межами строку. Окрім того, спадкова справа після смерті ОСОБА_2 не заводилася й відповідно не були здійснені ніякі повідомлення та виклики нотаріусом спадкоємця за заповітом. Тож, вказані обставини відповідно до ст. 1272 ЦК України є підставою для встановлення судом додаткового строку для прийняття спадщини.

Ухвалою Макарівського районного суду Київської області від 30.08.2019 року позовну заяву ОСОБА_1 , прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, призначено підготовче засідання на 30.09.2019 року, а відповідачу надано 15-тиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву.

Ухвалою суду від 30.09.2019 року закрито підготовче провадження та призначено дану справу до судового розгляду по суті у судовому засіданні 25.10.2019 року.

У судове засідання 25.10.2019 року позивач ОСОБА_1 , не прибув, його представник адвокат Живага О.В., згідно поданої письмової заяви просив слухати справу у його та позивача відсутності, позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити.

Відповідач, Пашківська сільська рада, згідно поданого листа, просила слухати справу у відсутності її представника, проти позовних вимог не заперечувала.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослі дивши письмові матеріали справи суд встановив наступне.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 напродження, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , видане 17.01.2019 року Васильківським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області, актовий запис №35 (а.с. 7).

Згідно довідки №245, виданої 08.08.2019 року Ковалівською сільською радою Васильківського району Київської області, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , була зареєстрована та проживала за адресою: АДРЕСА_1 по день смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 22).

Після смерті ОСОБА_2 , відкрилась спадщина зокрема на земельні ділянки з кадастровими номерами :04:001:0001, :04:008:0024 та :04:016:0004 з цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства, що розташовані у с. Пашківка Макарівського району Київської області, які належали померлій на праві власності, що підтверджується Витягами з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №104183300 від 17.11.2017 року (а.с. 12), №104204689 від 17.11.2017 року (а.с. 14) та №104184864 від 17.11.2017 року (а.с. 15).

Згідно заповіту серії НОМЕР_2 , посвідченого 11.04.2018 року приватним нотаріусом Києво-Святошинського районного нотаріального округу Київської області Люзняк С.В., зареєстрований в реєстрі за №125, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , належні їй на праві власності з кадастровими номерами :04:001:0001, :04:008:0024 та :04:016:0004, що розташовані у с. Пашківка Макарівського району Київської області, заповіла ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , (а.с. 8). Витяг про реєстрацію в Спадковому реєстрі №51542706 від 11.04.2018 року (а.с. 16).

Заповіт на день смерті заповідача не змінений та не скасований, що підтверджується Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори №57176882 від 10.08.2019 року (а.с.17-19).

Як вбачається з Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справ та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №57244325 від 16.08.2019 року, спадкова справа до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 не заводилась (а.с. 20 - 21).

Інших спадкоємців щодо спадкового майна ОСОБА_2 ні за законом/заповітом судом не встановлено, що підтверджується Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (спадкові справ та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №57244325 від 16.08.2019 року та довідкою №245, виданої 08.08.2019 року Ковалівською сільською радою Васильківського району Київської області (а.с. 20-21, 22).

14.07.2019 року сплив шестимісячний термін з дня відкриття спадщини після смерті ОСОБА_2 , який визначений законодавством для подання заяви про прийняття спадщини.

Вказаний термін позивач пропустив і заяву про прийняття спадщини вчасно не подав. Причину, через яку позивач пропустив визначений шестимісячний строк, зазначив, що не являється родичем померлої ОСОБА_3 1 ОСОБА_4 , за її життя я підтримував з нею просто сусідські добрі відносини, періодично на прохання ОСОБА_2 допомагав їй у вирішенні дрібних життєвих соціально-побутових проблем. Померла жодного разу не говорила про те, що має у планах заповісти йому будь-яке належне їй майно, в тому числі і земельні ділянки, та оскільки з померлою не проживав про існування заповіту не знав. Окрім того, спадкова справа після смерті ОСОБА_2 не заводилася й відповідно не були здійснені ніякі повідомлення та виклики нотаріусом спадкоємця за заповітом.

Між сторонами виникли правовідносини, які регулюються нормами Глави шостої «Спадкове право» Цивільного кодексу України (далі ЦК України).

Відповідно до ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст. 1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23.08.2017 року у справі № 6-1320цс17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Відповідно до положень статті 63 Закону України «Про нотаріат», нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме. Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.

Згідно з Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5, при підготовці до видачі свідоцтва про право на спадщину за законом або заповітом нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність спадкової справи, спадкового договору, заповіту. Нотаріус при видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом шляхом витребування відповідних доказів перевіряє: факт смерті спадкодавця, наявність заповіту, наявність та чинність спадкового договору, час і місце відкриття спадщини, склад спадкового майна, на яке видається свідоцтво; перевіряє коло осіб, які мають право на обов`язкову частку в спадщині. Нотаріус, який одержав від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язаний повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких йому відоме. Нотаріус може також зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення про це у пресі. Для того, щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус роз`яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття.

Отже, Закон пов`язує виникнення у нотаріуса або особи, уповноваженої на вчинення нотаріальних дій, обов`язку здійснювати дії щодо сповіщення спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме, з моментом заведення спадкової справи, чому передує звернення спадкоємця із заявою про прийняття спадщини.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 26.06.2019 року у справі № 565/1145/17, а висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд визнає їх належними, допустимими, достовірними, а позов таким, що підлягає задоволенню, оскільки достовірно встановлено, що позивач належить до спадкоємців за заповітом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , позивач на час відкриття спадщини не проживав із спадкодавцем, був необізнаний про наявність заповіту, складеного на його користь, оскільки спадкова справа після смерті спадкодавця ОСОБА_2 не заводилася, й відповідно не були здійснені повідомлення та виклик спадкоємця за заповітом, і ці обставини свідчать про поважність причин, пов`язаних з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця при поданні заяви про прийняття спадщини, що є підставою для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Щодо розподілу судових витрат, позивач зазначив, він не передбачає ніяких судових витрат у зв`язку з розглядом справи та не просив стягувати їх з відповідача.

Згідно ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Керуючись ст. ст. 5, 76-81, 83, 95, ч. 4 ст. 206, 247, 265, 141, 354-355 ЦПК України суд,

у х в а л и в :

Позовні вимоги ОСОБА_1 в особі представника адвоката Живаги Олександра Васильовича до Пашківської сільської ради Макарівського району Київської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, як пропущеного з поважної причини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , додатковий строк один місяць з дня набрання рішенням законної сили для подання до нотаріуса заяви про прийняття спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а якщо воно не проголошувалося з дати складання повного його тексту, через Макарівський районний суд.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог ст. 273 ЦПК України.

Повний текст рішення складено та підписано 25.10.2019 року.

Реквізити учасників справи:

ОСОБА_1 , ІПН НОМЕР_3 , адреса: АДРЕСА_2 ;

АДРЕСА_1 рада, , адреса: АДРЕСА_3 .

Суддя О.В. Тандир