Справа № 274/5943/19 Провадження № 2-з/0274/54/19
Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області
УХВАЛА

06.11.19 р.м. Бердичів

Суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області Корбут В.В. (далі Суд),

розглянувши заявуОСОБА_1
прозабезпечення позову
у справі за позовомОСОБА_1
доОСОБА_2
провідшкодування шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся з вказаним позовом, у якому просить стягнути на його користь з ОСОБА_2 у якості відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, у розмірі 9 854,19 грн.

Також від ОСОБА_1 надійшла заява про забезпечення позову, у якій він просить накласти арешт на 39/200 частин об`єкта нерухомого майна, реєстраційний № 104, яким є житловий будинок, загальною площею 201,6 кв. м, житловою площею 127,3 кв. м, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , який складається з наступних частин: житловий будинок А, загальною площею 201,6 кв. м, житловою площею 127,3 кв. м, сарай Б, загальною площею 15,7 кв. м, сарай В, загальною площею 24,2 кв. м, які на праві спільної часткової власності належать ОСОБА_2 .

Заява обґрунтована тим, що ОСОБА_2 не працює, транспортні засоби за ним не зареєстровані, єдиним нерухомим майном, яке йому належить, є 39/200 частин житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , а відтак єдиним способом виконання рішення суду про стягнення з того коштів буде звернення стягнення на це майно, а відтак накладення арешту на майно забезпечить єдиний можливий спосіб виконання рішення суду.

Відповідно до частин першої та другої статті 149 Цивільного процесуального кодексу України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 150 Цивільного процесуального кодексу України позов забезпечується: накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Судом з`ясовано, що з інформації від 16.09.2019 р. з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта вбачається, що єдиним нерухомим майном, яке належить ОСОБА_2 , є 29/200 частин житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 .

З листа від 17.10.2019 р. Відділу з питань державної реєстрації Виконавчого комітету Бердичівської міської ради Житомирської області випливає, що ОСОБА_2 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .

Зазначене свідчить про те, що 29/200 частин житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 кв. АДРЕСА_3 у зазначеному будинку, яка є єдиним житлом ОСОБА_2 .

Частиною сьомою статті 48 Закону України "Про виконавче провадження" передбачено, що у разі якщо сума, що підлягає стягненню за виконавчим провадженням, не перевищує 20 розмірів мінімальної заробітної плати, звернення стягнення на єдине житло боржника та земельну ділянку, на якій розташоване таке житло, не здійснюється. У такому разі виконавець зобов`язаний вжити заходів для виконання рішення за рахунок іншого майна боржника.

Таким чином у разі задоволення позову ОСОБА_1 про стягнення на його користь з ОСОБА_2 9 854,19 грн. та при подальшому примусовому виконанні відповідного рішення суду звернення стягнення на належні ОСОБА_2 29/200 частин житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , не буде здійснено, оскільки суперечитиме частині сьомій статті 48 Закону України "Про виконавче провадження", так як сума, що підлягатиме стягненню, є значно меншою, ніж 20 розмірі мінімальної заробітної плати.

Враховуючи викладене, Суд вважає, що накладення арешту на 29/200 частин житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , які належать ОСОБА_2 , не забезпечить виконання можливого рішення суду у справі, а відтак суперечитиме наведеній вище нормі чистини другої статті 149 Цивільного процесуального кодексу України.

Зважаючи на наведене, Суд приходить до висновку, що у задоволенні заяви про вжиття заходів забезпечення позову необхідно відмовити.

Керуючись статями 149, 150, 258 261 Цивільного процесуального кодексу України,

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про вжиття заходів забезпечення позову відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя В.В. Корбут