Справа № 633/160/19
провадження № 2/633/75/2019
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 жовтня 2019 року Печенізький районний суд Харківської області в складі:

головуючого - судді Смирнова В.А.

за участю секретаря судових засідань Меденець Т.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Печеніги цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог Харківський міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області про виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини та зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог- Харківський міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області , -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 в особі ОСОБА_3 Адвоката ОСОБА_4 , звернулася з позовною заявою до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог Харківський міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області про виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини.

В позові ОСОБА_1 просить виключити з актового запису №1028, складеного 04 жовтня 2013 року Дзержинським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції про народження ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відомості про батька дитини - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

09 вересня 2019 року ОСОБА_2 через канцелярію Печенізького районного суду Харківської області звернувся до суду з зустрічним позовом до ОСОБА_1 про виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог- Харківський міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області.

Ухвалою Печенізького районного суду Харківської області від 09 вересня 2019 року вирішено прийняти зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини, третя особа , яка не заявляє самостійних вимог- Харківський міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області.

Вимоги за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини, третя особа , яка не заявляє самостійних вимог- Харківський міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області об`єднати в одне провадження з первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини, третя особа , яка не заявляє самостійних вимог- Харківський міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області.

Позивач за первісним позовом та Відповідач за зустрічним позовом ОСОБА_1 , в судове засідання не з`явилася, належним чином була повідомлена про час і місце розгляду справи, причин неявки суду не повідомила.

Представник Позивача за первісним позовом та Відповідача за зустрічним позовом Адвокат ОСОБА_4 , в судове засідання з`явилася, позов підтримала та просила задовольнити позовні вимоги в повному обсязі, не заперечувала проти задоволення зустрічного позову, оскільки як в первісному так і в зустрічному однакові вимоги, які заявляють сторони.

Відповідач за первісним позовом та Позивач за зустрічним позовом ОСОБА_2 , в судове засідання з`явився, первісний позов визнав та не заперечував проти його задоволення. Пояснив, що дійсно не є батьком ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , був введений в оману ОСОБА_1 щодо батьківства, а оскільки фактично він не є батьком дитини, то вважає, що його вимоги є обгрунтованими. Просить задовольнити і зустрічну позовну заяву.

Представник Третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог - Харківського міського відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, в судове засідання не з`явився, належним чином були повідомлені про час і місце розгляду справи, до суду надали заяву про слухання справи за їх відсутності.

Суд вважає, що Позивач за первісним позовом та Відповідач за зустрічним позовом та третя особа, яка не заявляє самостійних вимог належним чином повідомлялися про розгляд справи відповідно до вимог ст.128 ЦПК України та розглядає дану цивільну справу за їх відсутності.

За таких обставин суд вважає за можливе справу розглядати по суті за відсутності не з`явившихся осіб, на підставі наявних в справі доказів.

Вислухавши пояснення Представника Позивача за первісним позовом та Відповідач за зустрічним позовом та Відповідача за первісним позовом та Позивача за зустрічним позовом, дослідивши письмові матеріали справи, зібрані докази, суд приходить до висновку, що вимоги первісного позову не підлягають задоволенню, а вимоги зустрічного позову підлягають задоволенню повністю. До такого висновку суд прийшов виходячи з наступного.

Згідно ч.3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Під час розгляду справи судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини.

ІНФОРМАЦІЯ_3 у ОСОБА_1 народилась донька, ОСОБА_5 , що підтверджується Свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 .

26 січня 2016 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , було зареєстровано шлюб, що підтверджується Свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_2 .

Між ОСОБА_1 та Відповідачем, ОСОБА_2 склались добрі стосунки та в подальшому він визнав себе батьком ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

26 січня 2016 року Дзержинським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції внесено зміни до актового запису про народження №1028 та вказано батьком дитини ОСОБА_2 .

Проте після того, як Відповідач отримав Свідоцтво про народження дитини із визнанням його батьком, він жодного разу не бачив дитину.

ОСОБА_6 та ОСОБА_2 в позовних заявах стверджують, що ніякого зв`язку, в тому числі кровного, між ОСОБА_2 та ОСОБА_5 не існувало та не існує.

Відповідності до положень ч.1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно зі ст. 121 СК України права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями122та125цьогоКодексу.

Відповідно до ч.1 ст.122 СК України дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя. Походження дитини від подружжя визначається на підставі Свідоцтва про шлюб та документа закладу охорони здоров`я про народження дружиною дитини.

Згідно зі ст. 136 СК України особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною, суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття. До вимоги чоловіка про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини позовна давність не застосовується.

В Поясненнях Харківського міського відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області заявлено про строк позовної давності матері для оскарження батьківства.

Так, згідно ч.3 ст. 138 СК України вказано, що до вимоги матері про внесення змін до актового запису про народження дитини встановлюється позовна давність в один рік, яка починається від дня реєстрації народження дитини.

Оскільки позовна заява ОСОБА_1 подана після спливу вказаного строку, то вона не підлягає задоволенню.

Статтею 138 СК України передбачено право матері дитини на оспорювання батьківства свого чоловіка.

Захист державою сім`ї, дитинства, материнства і батьківства закріплені у ст. 51 Конституції України.

Відповідно до ст. 7 Конвенції "Про права дитини" - дитина, наскільки це можливо, повинна знати своїх батьків. Згідно постанови Пленуму Верховного Суду України від 15.05.2006 року N 3 "Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів" роз`яснено, що питання щодо походження дитини суд вирішує на підставі будь-яких доказів про це.

За положеннями п. 3 ч. 2 ст. 125 Сімейного Кодексу України, якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від матері визначаються на підставі документа закладу охорони здоров`я про народження нею дитини, а походження дитини від батька визначається за спільною заявою матері та батька дитини, за заявою чоловіка, який вважає себе батьком дитини чи за рішенням суду.

Відповідно до п.2.13 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених наказом Міністерства юстиції України 12.01.2011 № 96/5, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 14 січня 2011 р. за № 55/18793, підставою для внесення змін в актові записи цивільного стану є рішення суду про виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, у якому зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану.

Згідно з п.11Постанови Пленуму Верховного суду України від 15 травня 2006 року N 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень (ст. 136 СК), - шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини звернувшись із позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка як батька дитини, а також жінка, котра народила дитину в шлюбі (ст. 138 СК), - звернувшись із позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка як батька дитини. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини.

Оскільки були порушенні права ОСОБА_2 , то він має право звернутися до суду за їх захистом.

Зустрічний позов є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Статтею 82 ЦПК України передбачені підстави звільнення від доказування, зокрема, в ч.1 зазначеної статті визначено, що обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч.1 ст.77 ЦПК України).

Суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом (ч.1 ст.78 ЦПК України).

Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (ст.79 ЦПК України).

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (ч.1 ст.80 ЦПК України).

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень (ч.1 ст.81 ЦПК України).

Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (ч.ч.5, 6 ст.81 ЦПК України).

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності (ч.ч.1, 2 ст.89 ЦПК України).

Таким чином, під час судового розгляду предметом доказування є факти, які обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення.

Об`єктом оцінки судом при ухваленні рішення є як докази (фактичні дані, відомості), так і процесуальні джерела, що їх містять (показання свідків, висновки експертів, тощо).

Виходячи з принципу процесуальної рівності сторін і враховуючи обов`язок кожної сторони довести ті обставини, на які вона посилається, судом досліджено кожний доказ, наявний у матеріалах цивільної справи.

Частиною 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 04.11.1950 року, яка набрала чинності для України з 11.09.1997 року і, відповідно до ст.9 Конституції України, є частиною національного законодавства, передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку належним і безстороннім судом, встановленим законом.

У п.24 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Надточій проти України» та в п.23 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Гурепка проти України №2» наголошується на принципі рівності сторін - одному із складників ширшої компетенції справедливого судового розгляду, який передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість відстоювати свою позицію у справі в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище, порівняно з опонентом.

В п.23 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Проніна проти України» наголошується, що п.1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, а в п.58 рішення Європейського суд у справі «Серявін та інші проти України» зазначається про те, що призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті… Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватися публічний контроль здійснення правосуддя (див. рішення у справі «Гірвісаарі проти Фінляндії»).

Відтак, суд, проаналізувавши та оцінивши кожний аргумент, наведений учасниками у письмових доказах, констатує той факт, що Позивачем за зустрічним позовом надано належні, достовірні, достатні та допустимі докази на підтвердження своїх позовних вимог, а вимоги Позивача за первісним позовом не підлягають задоволенню, оскільки суперечать ч.3 ст. 138 СК України.

Суд не стягує судові витрати з ОСОБА_1 в зв`язку з заявою ОСОБА_2 про покладення даних витрат на нього.

На підставі викладеного, керуючись, ч. 3 ст. 211, 259, 263-265 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Відмовити в задовленні первісного позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог Харківський міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області про виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини.

Зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог- Харківський міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області задовольнити в повному обсязі.

Виключити з актового запису №1028, складеного 04 жовтня 2013 року Дзержинським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції про народження ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відомості про батька дитини - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Рішення набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо воно не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя : В.А.Смирнов