Справа №: 398/1467/19
провадження №: 2/398/1172/19
"21" жовтня 2019 р. Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області
головуючого судді Крімченко С.А.,
при секретарі Куліковій В.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Олександрія справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням,
Позивачі звернулися до суду з позовом до відповідачки про визнання такою, що втратила право користування жилим приміщенням, а саме , кімнатами АДРЕСА_1 . Позивачі зазначають, що вони є власниками даних кімнат згідно свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 09.12.2010 р. Відповідачка зареєстрована в даному житлі, але не проживає без поважних причин з січня 2017 р., тобто понад один рік, а тому втратила право користування житлом. Реєстрація відповідачки в даній квартирі позбавляє їх можливості належним чином розпорядитись своєю власністю, тому вони змушені звернутися до суду з позовом.
В судове засідання позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , належним чином повідомлені про час, місце і дату розгляду справи, не з`явилися.
Представник позивачів ОСОБА_4 подав заяву про розгляд справи у його відсутність , позовні вимоги підтримує в повному обсязі, не заперечує щодо заочного розгляду справи.
Відповідачка в судове засідання не з`явилася. Про дату, час, місце судового розгляду повідомлялася належним чином. Причини неявки не повідомила, з заявою до суду про неможливість розгляду справи у її відсутність не зверталася, відзив на позов не подала. Згідно відповіді Управління дозвільно-погоджувальних процедур та адміністративних послуг Олександрійської міської ради Кіровоградської області ОСОБА_3 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 . Судова повістка, про виклик відповідача в судове засідання, яку було направлено на вказану адресу, повернулась з відміткою про невручення .
Згідно з ч. 11 ст. 128 ЦПК України відповідач, третя особа, свідок зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, викликається до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за 10 днів до дати відповідного судового засідання. З опублікуванням оголошення про виклик відповідач вважається повідомленим про дату, час і місце розгляду справи.
23.09.2019 року на офіційному веб-сайті судової влади України було розміщено оголошення про виклик відповідача на 15 год. 00 хв. 21.10.2019 року на розгляд зазначеної цивільної справи.
Враховуючи викладене, відповідачка вважається такою, що про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином. Причини неявки не повідомила, з заявою до суду про неможливість розгляду справи у її відсутність не зверталася, відзив на позов не подала.
За таких обставин, суд ухвалив провести заочний розгляд справи у відсутність сторін, постановивши заочне рішення на підставі наявних у справі доказів відповідно до вимог ст.280 ЦПК України, оскільки позивач не заперечує проти заочного розгляду справи.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню.
Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше, як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Відповідно до ч. 1 ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
Згідно із ч. 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. При цьому відповідно до ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.
Особа має право на захист порушеного права у спосіб визначений законом або договором. Способи захисту цивільних прав та інтересів судом встановлені ч. 2 ст. 16 ЦК України.
Аналіз наведених вище норм цивільного законодавства України дає підстави для висновку про те, що у разі будь-яких обмежень у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном власник має право вимагати усунення відповідних перешкод, у тому числі шляхом звернення до суду за захистом свого майнового права, зокрема, із позовом про усунення перешкод у користуванні власністю.
Така ж правова позиція викладена в постанові Верховного Суду України від 16 січня 2012 року у справі № 6-57цс11.
Технічний паспорт на приватизовані кімнати АДРЕСА_1 видано на ім`я власників ОСОБА_1 та ОСОБА_2 (а.с.8).
Згідно довідки КП «Житлогосп» від 31.10.2018 року № 996 про склад сім`ї в кімнатах АДРЕСА_1 зареєстровані позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 та відповідачка ОСОБА_3 (а.с.9).
Згідно акту розпорядження КП «Житлогосп» № 460 від 08.10.2019 р. , складеного майстром дільниці ОСОБА_5 , за участі паспортиста ОСОБА_6 , в присутності сусідів ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , власника ОСОБА_1 , затвердженого директором КП «Житлогосп» ОСОБА_9 , в кв. АДРЕСА_1 , ОСОБА_3 не проживає з січня 2017 року, на момент перевірки 08.10.2019 р. ОСОБА_3 була відсутня , її особистих речей у квартирі немає.
Таким чином, суд приходить до висновку, що в судовому засіданні позовні вимоги знайшли своє підтвердження. Реєстрація відповідача в кімнатах, які належать позивачам створює для них перешкоди в користуванні та розпорядженні власністю.
В зв`язку із задоволенням позовних вимог з відповідача на користь позивачів підлягає стягненню сплачений судовий збір відповідно до ст. 141 ЦПК України .
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 141, 264, 265, 280 - 282, 352, 354 ЦПК України, суд
Позов ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (зареєстрована та проживає: АДРЕСА_1 ) та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (зареєстрований та проживає: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (зареєстрована: АДРЕСА_1 ) про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням - задовольнити.
Визнати ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , такою, що втратила право користування кімнатами АДРЕСА_1 .
Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 судові витрати в розмірі 768 грн. 40 коп.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом 30 днів з дня його складення.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Позивач має право оскаржити заочне рішення шляхом подачі апеляційної скарги до Кропивницького апеляційного суду через Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області протягом тридцяти днів з дня складення судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя