Провадження № 2/206/430/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
29.10.2019 Самарський районний суд м. Дніпропетровська
головуючий суддя Маштак К.С.
секретаря судового засідання Гергіль Ю.І.
відповідача ОСОБА_1
представника відповідача Ковирєва А.В.
відповідача ОСОБА_2
представника відповідача ОСОБА_3
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Дніпрі цивільну справу за позовом ОСОБА_4 , ОСОБА_5 до Акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль», приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Рички Юлії Олександрівни, приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Немм Олени Володимирівни, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , треті особи: Приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Гугель Світлана Юріївна, ОСОБА_6 про визнання недійсним договору відступлення прав вимоги за іпотечним договором, визнання неправомірними дії нотаріуса щодо реєстрації права власності за договором іпотеки та витребування майна з чужого незаконного володіння,
В провадженні Самарського районного суду м. Дніпропетровська на розгляді перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_4 , ОСОБА_5 до Акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль», приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Рички Юлії Олександрівни, приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Немм Олени Володимирівни, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , треті особи: Приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Гугель Світлана Юріївна, ОСОБА_6 про визнання недійсним договору відступлення прав вимоги за іпотечним договором, визнання неправомірними дії нотаріуса щодо реєстрації права власності за договором іпотеки та витребування майна з чужого незаконного володіння.
18.07.2018 на адресу Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська надійшла позовна заява ОСОБА_4 , ОСОБА_5 до Публічного акціонерного товариства «Райфайзен Банк Аваль», приватного нотаріуса Дніпропетровського міського нотаріального округу Рички Юлії Олександрівни, приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Немм Олени Володимирівни, ОСОБА_1 , третя особа: ОСОБА_6 про визнання недійсним договору відступлення прав вимоги за іпотечним договором, визнання неправомірними дії нотаріуса щодо реєстрації права власності за договором іпотеки та скасування реєстрації.
Ухвалою судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська Женеску Е.В. від 23.07.2018 матеріали позовної заяви були передані за підсудністю до Самарського районного суду м. Дніпропетровська, яку було оскаржено відповідачем ОСОБА_1 до Дніпровського апеляційного суду.
19.12.2018 постановою Дніпровського апеляційного суду апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, ухвалу Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська без змін.
25.01.2019 вказані вище матеріали надійшли на адресу Самарського районного суду м. Дніпропетровська.
30.01.2019 ухвалою судді Самарського районного суду м. Дніпропетровська Маштака К.С. прийнято позовну заяву до провадження та залишено її без руху.
19.02.2019 на виконання ухвали судді Самарського районного суду м. Дніпропетровська Маштака К.С. позивачами було подано уточнену позовну заяву.
21.02.2019 у даній цивільній справі було відкрито провадження, підготовче засідання призначено на 21.03.2019, викликано сторони та третю особу, про що постановлено відповідну ухвалу.
21.03.2019 підготовче судове засідання було відкладено на 19.04.2019, у зв`язку із неявкою у судове засідання відповідачів, при цьому позивачі, повідомлені належним чином про дату, час та місце у судове засідання не з`явилися, з`явилася лише у судове засідання представник позивачів ОСОБА_7 .О.
Підготовче судове засідання, призначене на 19.04.2019 не відбулося у зв`язку з тим, що 20.03.2019 відповідачем було подано апеляційну скаргу на ухвалу Самарського районного суду м. Дніпропетровська від 21.02.2019 про відкриття провадження в зв`язку з чим апеляційну скаргу разом з матеріалами цивільної справи було направлено до Дніпровського апеляційного суду.
24.07.2019 до Самарського районного суду м. Дніпропетровська надійшли матеріали цивільної справи від Дніпровського апеляційного суду, підготовче судове засідання було призначено на 04.09.2019, про що були направлені відповідні судові повістки сторонам та третім особам.
04.09.2019 до канцелярії суду від представника позивача ОСОБА_8 надійшла заява з проханням провести та закінчити підготовче судове засідання без її участі та призначити розгляд справи по суті.
04.09.2019 у судове засідання не з`явилися сторони, треті особи та їх представники, які були повідомлені належним чином про дату час та місце розгляду справи, ухвалою Самарського районного суду м. Дніпропетровська у складі судді Маштака К.С. у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відкладення розгляду справи відмовлено повністю, клопотання позивачів про витребування доказів задоволено повністю, закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 24.09.2019.
24.09.2019 судове засідання було відкладено на 21.10.2019 у зв`язку із неможливістю закінчити розгляд справи, так як на ухвалу суду про витребування доказів не отримані всі документи.
21.10.2019 до канцелярії суду від представника позивачів ОСОБА_8 надійшла заява про залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_4 , ОСОБА_5 до Акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль», приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Рички Юлії Олександрівни, приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Немм Олени Володимирівни, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , треті особи: Приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Гугель Світлана Юріївна, ОСОБА_6 про визнання недійсним договору відступлення прав вимоги за іпотечним договором, визнання неправомірними дії нотаріуса щодо реєстрації права власності за договором іпотеки та витребування майна з чужого незаконного володіння.
21.10.2019 у судове засідання не з`явилися позивачі та їх представник, повідомлені належним чином про дату, час та місце розгляду справи, у зв`язку із чим судове засідання було відкладено на 29.10.2019.
29.10.2019 позивачі та їх представник, повідомлені належним чином про дату, час та місце розгляду справи повторно не з`явилися в судове засідання, про причини неявки суду не повідомили, заяви про розгляд справи у їх відсутність суду не надали.
Слід звернути увагу на те, що позивачі по даній цивільній справі взагалі жодного разу не з`явилися в судове засідання.
Належне повідомлення позивачів та їх представників про дату та час призначення судових засідань підтверджується відповідними документами, що містяться у матеріалах даної цивільної справи.
Судом на обговорення було постановлено питання щодо залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку із повторною неявкою позивачів та їх представника у судове засідання.
Представник відповідача ОСОБА_9 та відповідач ОСОБА_1 у судовому засіданні заперечували проти залишення позовної заяви без розгляду, наполягали на розгляді справи по суті без участі позивачів та їх представника.
Представник відповідача ОСОБА_3 та відповідач ОСОБА_2 у судовому засіданні заперечували щодо залишення позовної заяви без розгляду, просили перейти до розгляду справи по суті.
Вислухавши думку відповідачів та їх представників з цього питання, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.
Судом встановлено з дослідженим матеріалів справи, що позивачі та їх представник повторно не з`явились в судове засідання без поважних причин, не повідомили суд про причини неявки, не надали заяви про розгляд справи за їх відсутності, обґрунтованої заяви про відкладення розгляду справи, інформації про поважність їх неявок, та інше.
В той же час, звернення позивачів до суду за захистом порушених прав передбачає передусім їх зацікавленість у розгляді справи в найкоротший строк.
Суд також враховує роз`яснення Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, викладені в інформаційному листі № 6-60/0/4-12 від 18.01.2012, щодо балансу захисту прав як позивача, який повторно не з`явився у судове засідання (незалежно від причин неявки), так і відповідача, який у зв`язку із такою неявкою вимушений витрачати свої час та кошти.
Відповідно до ч. 5 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.
Згідно п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.
Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.
Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.
Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.
Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків.
Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.
З системного аналізу п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України та положень ст. 223 ЦПК України вбачається те, що законодавець безпосередньо пов`язує участь позивача в судових засіданнях з рухом судового процесу.
Неявка позивача в судове засідання є його волевиявленням, проявом дії принципу диспозитивності.
Згідно з вимогами ЦПК України суд повинен з`ясовувати причини неявки належним чином повідомленого позивача в судове засідання і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.
Тривала неявка до суду заявника може свідчити про втрату ним інтересу до вирішення справи, а вирішення справи без заявника при таких обставинах є порушенням такого принципу цивільного судочинства, як диспозитивність.
Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду прав людини у справі «Каракуця проти України»).
Відповідно до ст. ст. 12, 13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності та диспозитивності. Особа на власний розсуд користується своїми процесуальними правами та обов`язками відповідно до зазначених положень, а також положень, визначених ст. ст 43, 49 ЦПК України, але зобов`язана здійснювати їх добросовісно (ч. 1 ст. 44 ЦПК України).
При цьому, суд наголошує на тому, що зміст принципу диспозитивності та обов`язку сторони не зловживати своїми процесуальними правами є незмінним, законодавчим змінам не піддавався та є однією з засад цивільного судочинства.
Це не є порушенням прав учасників спору. Європейський суд з прав людини у своїй практиці висловлював правову позицію про те, що обмеження доступу до суду з метою запобігання зловживанню процесуальними засобами також загалом може визнаватися таким, що має легітимну мету (Рішення Європейського суду з прав людини у справі «Моннелл і Морріс проти Сполученого королівства».)
До того ж, суд бере до уваги, що представником позивачів ОСОБА_8 було подано до суду заяву про залишення позову без розгляду, що також свідчить про втрату позивачами інтересу до вирішення справи.
За вищевикладених обставин, з урахуванням строків розгляду справи, часу знаходження справи у провадженні суду, поведінки позивачів та їх представника, та невиконання ними свого обов`язку щодо явки в судове засідання, відсутності заяви про розгляд справи за їх відсутності, враховуючи принцип диспозитивності та змагальності, вислухавши думку відповідачів та їх представників, дослідивши обставини справи, суд приходить до висновку про необхідність залишення без розгляду позовної заяви.
При цьому суд зазначає, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.
Згідно п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).
Відповідно до ч. 5 ст. 142 ЦПК України у разі закриття провадження у справі або залишення позову без розгляду відповідач має право заявити вимоги про компенсацію здійснених ним витрат, пов`язаних з розглядом справи, внаслідок необґрунтованих дій позивача.
На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 2-3, 12, 13, 43, 44, 49, 141, 223, 257-261, 263, 294, 353 ЦПК України,
Позов ОСОБА_4 , ОСОБА_5 до Акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль», приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Рички Юлії Олександрівни, приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Немм Олени Володимирівни, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , треті особи: Приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Гугель Світлана Юріївна, ОСОБА_6 про визнання недійсним договору відступлення прав вимоги за іпотечним договором, визнання неправомірними дії нотаріуса щодо реєстрації права власності за договором іпотеки та витребування майна з чужого незаконного володіння - залишити без розгляду.
Роз`яснити, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Дніпровського апеляційного суду через суд першої інстанції, що відповідає приписам пункту 15, підпункту 15.5 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення (ухвали) або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (ухвали).
Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги, ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Повне судове рішення у формі ухвали складено 01.11.2019.
Суддя К.С. Маштак