Провадження №4-с/359/45/2019
Справа №359/7844/19
УХВАЛА

Іменем України

24 жовтня 2019 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді Журавського В.В.

при секретарі Алфімовій І.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Борисполі скаргу ОСОБА_1 , заінтересована особа: ОСОБА_2 на постанову головного державного виконавця Бориспільського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області Писька Юрія Вікторовича про визнання незаконною та скасування постанови про опис та арешт майна боржника, -

ВСТАНОВИВ:

Наприкінці серпня 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з даною вказаною скаргою, якою просить визнати незаконною та скасувати постанову про опис та арешт майна боржника від 12 серпня 2019 року, винесену головним державним виконавцем Бориспільського МР ВДВС ГТУЮ у Київській області Письком Ю.В., у виконавчому провадженні №48012361.

У судовому засіданні ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_3 підтримали подану скаргу у повному обсязі та наполягала на її задоволенні.

Головний державний виконавець Письок Ю ОСОБА_4 В ОСОБА_4 та стягувач ОСОБА_2 заперечували проти задоволення поданої скарги.

Заслухавши пояснення учасників цивільного процесу, дослідивши письмові докази та допитавши свідка, суд прийшов до наступного висновку.

Встановлено, що в провадженні Бориспільського МР ВДВС ГТУЮ у Київській області перебуває на примусовому виконанні виконавче провадження №48012361 з виконання виконавчого листа №2-469, виданого 15 липня 210 року Бориспільським міськрайонним судом Київської області, про стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 аліментів на утримання сина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі ј частки від його заробітку (доходу), але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно, починаючи з 19 січня 2007 року та до досягнення дитиною повноліття.

12 серпня 2019 року головний державний виконавець ОСОБА_6 в ході примусового виконання зазначеного виконавчого листа виніс постанову про опис та арешт майна (коштів) боржника. За змістом якої на виконання ухвали Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 24 червня 2019 року про примусове проникнення до житла боржника за адресою: АДРЕСА_1 , в рахунок погашення боргу описав та наклав арешт на наступне майно: пральну машину марки «Ariston», бойлер білого кольору марки «Thermex», тример марки «Hilton HSM» сіро-чорного кольору, соковижималку марки «Scarlet» сіро-чорного кольору, йогуртницю марки «Vinis», конвектор марки «Atlantik» білого кольору, сушарку марки «Grunhem» білого кольору, конвектор марки «Naisot» білого кольору, телевізор марки «Thomson» чорного кольору, DVD-програвач марки «Thomson» сірого кольору, праску марки «Maxwell» синьо-білого кольору, магнітофон марки «Aiwa» сірого кольору, шафу-купе сіро-коричневого кольору із розсувними дверима на два відділи, настінну картину в рамці золотистого кольору, електричний тример червоного кольору, зварювальний апарат марки «Turbo Laser», бензопилу марки «MTP» червоного кольору, електрорубанок марки «PS 650E» темно-синього кольору, драбину металевого сірого кольору, хлібопічку марки «Moulinex» білого кольору, духову піч марки «Steba» металевого кольору, індукційну плиту марки «Rainberg» чорного кольору, аерогриль марки «Delfa» білого кольору, механічні ваги марки «Vitek».

Допитана у судовому засіданні свідок ОСОБА_7 показала, що вона є дружиною ОСОБА_1 Вони проживають разом в будинку АДРЕСА_1 , який належить їй на праві власності. Все майно, яке перебуває в будинку, та включено до постанови про опис та арешт майна боржника, було придбано нею разом з її чоловіком ОСОБА_8 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . Єдина річ, яка придбана ОСОБА_1 та яка зазначена в оскаржуваній постанові аерогриль марки «Delfa» білого кольору.

У відповідності до ст.447 ЦПК України сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи.

Згідно з п.1 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №5 від 03 червня 2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» спори про право цивільне, пов`язані з належністю майна, на яке накладено арешт, відповідно до статей 15, 16 ЦПК України розглядаються в порядку цивільного судочинства у позовному провадженні, якщо однією зі сторін відповідного спору є фізична особа, крім випадків, коли розгляд таких справ відбувається за правилами іншого судочинства.

Так, відповідно до п.5 даної постанови у разі якщо опис та арешт майна проводився державним виконавцем, скарга сторони виконавчого провадження розглядається в порядку, передбаченому розділом VII ЦПК України. Інші особи, які є власниками (володільцями) майна і які вважають, що майно, на яке накладено арешт, належить їм, а не боржникові, можуть звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту, що передбачено статтею 60 Закону про виконавче провадження.

Згідно з положенням ч.1 ст.59 Закону України «Про виконавче провадження» особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.

Відповідно до ч.1-3 ст.15 цього Закону сторонами виконавчого провадження є стягувач і боржник. Стягувачем є фізична або юридична особа чи держава, на користь чи в інтересах яких видано виконавчий документ. Боржником є визначена виконавчим документом фізична або юридична особа, держава, на яких покладається обов`язок щодо виконання рішення.

З доводів скаржника вбачається, що майно, яке описано та на яке накладено арешт, йому не належить, а належить його дружині ОСОБА_7 Вказане майно поступово придбавалось ОСОБА_7 протягом тривалого часу ще до знайомства з скаржником та тривалий час перебувало у її користуванні. Зазначене майно вже перебувало у будинку, який належить на праві власності ОСОБА_7 , на той час, коли боржник переїхав проживати за цією адресою.

Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України правом на звернення до суду за захистом наділена особа у разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів.

За змістом ч.1 ст.5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом України або договором.

За змістом ч.1 та ч.2 ст.16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

З огляду на наведене суд, вирішуючи спір, повинен встановити факт порушення, невизнання або оспорювання прав чи інтересів цієї особи.

У зв`язку з цим, суд звертає увагу на ту обставину, що згідно зі скаргою на постанову про опис та арешт майно звернувся ОСОБА_1 , тобто боржник в межах виконавчого провадження №48012361.

Разом з цим, ОСОБА_1 не обґрунтував та не довів суду належними та допустимими доказами порушення своїх законних прав та інтересів оскаржуваною постановою.

Натомість з його доводів вбачається, що порушені права саме ОСОБА_7 , його дружини, яка є власником майна, описаного та арештованого на підставі постанови державного виконавця від 12 серпня 2019 року. Доказів на підтвердження своїх повноважень на представництво прав, свобод та інтересів ОСОБА_7 , скаржником не надано.

Зважаючи на це, при зверненні до суду з вказаною скаргою ОСОБА_1 обрано невірний спосіб захисту своїх прав. Оскільки, положення чинного Закону України «Про виконавче провадження» наділяє виключним правом на звернення до суду з позовом про зняття арешту з майна особу, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові.

В той час як в даному випадку боржник намагається захистити права іншої особи, яка не є учасником виконавчого провадження, шляхом доведення тієї обставини, що майно описане та арештоване державним виконавцем йому не належить.

Тому, суд приходить до висновку про необґрунтованість поданої скарги.

На підставі викладеного та керуючись ч.1-3 ст.15, ч.1 ст.59 Закону України «Про виконавче провадження», ч.1 та ч.2 ст.16 ЦК України, ч.1 ст.4, ч.1 ст.5, п.1 ч.1 ст.258, ст.260, ст.447 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні скарги ОСОБА_1 на постанову головного державного виконавця Бориспільського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області Писька Юрія Вікторовича про визнання незаконною та скасування постанови про опис та арешт майна боржника від 12.08.2019 року (ВП №48012361) відмовити.

Ухвала суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 15-ти днів з дня складення повного тексту ухвали.

Повний текст ухвали виготовлено 28 жовтня 2019 року.

Суддя: В.В. Журавський