Постанова

Іменем України

23 жовтня 2019 року

м. Київ

справа № 300/676/16-ц

провадження № 61-33722св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Сімоненко В. М. (суддя-доповідач),

суддів: Калараша А. А., Мартєва С. Ю., Петрова Є. В., Штелик С. П.

учасників справи:

позивач - публічне акціонерне товариство «Закапаттяобленерго»,

відповідач - ОСОБА_1 ,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку спрощеного провадження касаційну скаргу ОСОБА_1 рішення Апеляційного суду Закарпатської області від 06 лютого 2017 року у складі суддів: Мацунича М. В., Кондора Р. Ю., Джуга С. Д.,

ВСТАНОВИВ :

Описова частина

Відповідно до пункту 4 розділу XIII Перехідних положень ЦПК України у редакції Закону України від 3 жовтня 2017 року № 2147-VIII «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» касаційні скарги (подання) на судові рішення у цивільних справах, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, передаються до Касаційного цивільного суду та розглядаються спочатку за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Короткий зміст позовних вимог

У серпні 2016 року Публічне акціонерне товариство «Закарпаттяобленерго» (далі по тексту - ПАТ «Закарпаттяобленерго») звернулося до суду з вищезазначеним позовом.

В обґрунтування позову посилається на те, що між Воловецьким районом електричних мереж Публічним акціонерним товариством «Закарпаттяобленерго» та ОСОБА_1 існують договірні відносини із приводу постачання електричної енергії.

У ході проведення обстеження електроустановки представниками позивача у відповідача було виявлено наступні порушення самовільне підключення струмоприймачів до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника, а саме: змонтовано відгалуження від увідного кабелю по горищу, змонтована розетка зі схованою електропроводкою.

По факту виявленого порушення складено Акт № 114549 від 10 березня 2016 року (далі - Акт). На підставі даного Акту, комісією позивача по розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією для населення у відповідності до Порядку, Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією та п. 53 Правил користування електричною енергією для населення, проведено визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення відповідачем Правил користування електричною енергією для населення та встановлено, що останнім завдано збитків Воловецькому району електричних мереж ПАТ «Закарпаттяобленерго» на суму 40 395,81 грн, які й просив стягнути з ОСОБА_1 .

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Воловецького районного суду Закарпатської області від 13 жовтня 2016 року в задоволенні позову відмовлено.

Відмовляючи у позові суд першої інстанції виходив з того, що Акт не підтверджує факт розкрадання електроенергії, у ньому не вказано жодного струмоприймача, який самовільно приєднаний відповідачем. При цьому, аудіо диск, доданий позивачем до матеріалів справи, суд визнав неналежним доказом.

Також, суд вказав, що позивач не довів факт існування між сторонами договірних відносин. Крім того, на думку суду, позивачем неправомірно та всупереч п. 3.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією проведено нарахування збитків відповідачу за три роки.

Короткий зміст рішення суду апеляційної інстанції

Рішенням Апеляційного суду Закарпатської області від 06 лютого 2017 року апеляційну скаргу ПАТ «Закарпаттяобленерго» задовольнити. Рішення Воловецького районного суду від 13 жовтня 2016 року скасовано та ухвалено нове рішення про задоволення позову. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПАТ «Закарпаттяобленерго» суму в розмірі 40 395, 81 грн, вартості необлікованої електричної енергії. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПАТ «Закарпаттяобленерго» судовий збір у розмірі 2 893,80 грн.

Скасовуючи рішення суду першої інстанції та ухвалюючи нове рішення про задоволення позову, апеляційний суд виходив з того, що позивачем доведено належними та допустимим доказами факт порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення та встановлено та наявність підстав для розрахунку збитків згідно Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією.

Находження та рух касаційної скарги до суду касаційної інстанції

У березні 2017 року ОСОБА_1 звернулась до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ із касаційною скаргою на рішення Апеляційного суду Закарпатської області від 06 лютого 2017 року.

Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 29 березня 2017 року відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Апеляційного суду Закарпатської області від 06 лютого 2017 року та витребувано з Воловецького районного суду Закарпатської області вказану цивільну справу.

У червні 2018 року цивільну справу передано Верховному Суду.

Ухвалою Верховного Суду від 10 жовтня 2019 року справу призначено до судового розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

У касаційній скарзі ОСОБА_1 просила скасувати рішення Апеляційного суду Закарпатської області від 06 лютого 2017 року, та залишити рішення Воловецького районного суду Закарпатської області від 13 жовтня 2016 року в силі.

Аргументи учасників справи

Доводи особи, яка подала касаційну скаргу

Касаційна скарга мотивована тим, що постановляючи судове рішення, апеляційний суд порушив норми матеріального права, а саме пункт 48 Правил користування електричною енергією для населення.

Так, скаржниця вказує, що висновок апеляційного суду про те, що «правове значення має наявність/виявлення прихованої електропроводки, а не сам факт використання такої, чи наявність безпосереднього підключення до такої електропроводки на момент виявлення порушення ПКЕЕН» є передчасним та зробленим в порушення пункту 48 Правил користування електричною енергією для населення, оскільки наявність самовільного підключення до електромережі за відсутності споживання електричної енергії не може вважатись розкраданням електроенергії та відповідно не може тягнути за собою відповідальність для споживача.

Крім того, скаржниця вказує, що апеляційним судом було порушено норми процесуального права, оскільки представник позивача діяв за довіреністю, яка містила недоліки, а саме ним не було зазначено дату вчинення такої довіреності, проте суд апеляційної інстанції на це уваги не звернув.

Відзив на касаційну скаргу

У липні 2017 року позивач подав до касаційного суду заперечення, у яких, з урахуванням додаткових пояснень на касаційну скаргу, просить касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Апеляційного суду Закарпатської області від 6 лютого 2017 року залишити без змін.

Заперечення мотивовано законністю і обґрунтованістю висновків суду апеляційної інстанції та недоведеністю вимог касаційної скарги.

Фактичні обставини справи, встановлені судами

Судоми встановлено, що 10 березня 2016 року працівниками Воловецького РЕМ здійснювалась перевірка житлового будинку ОСОБА_1 в АДРЕСА_1 за результатами якої, відповідно до п. 53 ПКЕЕН складено Акт №101338 про порушення (а.с. 5). Згідно даного акту, виявлено порушення ОСОБА_1 ПКЕЕН, а саме: самовільне підключення струмоприймачів до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника, а саме: змонтовано відгалуження від увідного кабелю по горищу, змонтована розетка зі схованою електропроводкою. Також в акті зазначено, що порушення зафіксовано на камеру мобільного телефону.

27 травня 2016 року проведено засідання комісії з розгляду Актів про порушення ПКЕЕН Воловецького РЕМ та прийнято рішення провести нарахування розміру відшкодування збитків згідно Методики та ПКЕЕН за останні три роки, що передували дню виявлення порушення, тобто з 10 березня 2013 року по 10 березня 2016 року (а.с. 6). На підставі чого проведено розрахунок визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушень ПКЕЕН у відповідності пп. 6 п. 3.1 Методики та визначено суму збитків у розмірі 40 395,81 грн (а.с.7).

Мотивувальна частина

Позиція Верховного Суду

Згідно із положенням частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Вивчивши матеріали цивільної справи, обговоривши доводи касаційної скарги, Верховний Суду складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновків, що касаційна скарга не підлягає задоволенню.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

Згідно із статтею 1 Закону України «Про електроенергетику» (далі - Закон), споживачами електроенергії є суб`єкти господарської діяльності та фізичні особи, які використовують енергію для власних потреб на підставі договорів про її продаж та купівлю.

Відповідно до статті 26 Закону, споживач енергії несе відповідальність за порушення електропостачання та Правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України.

Відповідно до статті 27 Закону, правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність.

Правопорушеннями в електроенергетиці є крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; порушення правил користування енергією.

Методика розрахунку розміру шкоди, завданої енергопостачальнику внаслідок викрадення електроенергії, встановлюється постановою Кабінету Міністрів України.

Правила користування електричною енергією для населення, затверджені Постановою Кабінету Міністрів України № 1357 від 26 червня 1999 року, також регулюють відносини між громадянами та енергопостачальниками, обов`язкові для виконання всіма споживачами і енергопостачальниками незалежно від форм власності (пункт 1 й акт № 28 від 31 липня 1996 року ПКЕЕ).

Відповідно до пункту 37 Правил користування електричною енергією для населення, енергопостачальник має право знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку; вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією.

Згідно з пунктом 3 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії №562 визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ, вартість необлікованої електричної енергії розраховується на підставі акта про порушення, який складається відповідно до передбаченої Правилами користування електричною енергією для населення процедури та в разі виявлення зазначених у ній порушень.

Пунктом 3.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії №562 передбачено, що підставою для застосування її положень є виявлення таких порушень Правил користування електричною енергією для населення, а саме підпункти : 4) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) без порушення схеми обліку; 5) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку; 6) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника.

Розрахунок вартості необлікованої електричної енергії згідно з пунктом 3.3 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії №562 здійснюється за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості не облікованої електричної енергії; та за кількістю днів (розрахунковий період).

Залежно від характеру виявленого порушення Правил користування електричною енергією для населення (підпункти 1-7 пункту 3.1 Методики №562) добовий обсяг споживання електричної енергії визначається за формулами, які визначені пунктами 2.7, 3.4 та 3.6 цієї Методики. Кількість днів, яка береться для розрахунку обсягу самовільно спожитої електричної енергії, може становити шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, дванадцять місяців та три роки (пункт 3.3 Методики № 562).

Згідно з підпунктом «б» пункту 3.3 Методики №562 у разі самовільного підключення споживачем електроустановок, струмоприймачів або проводів до електричних мереж енергопостачальника- із дня набуття споживачем права власності на електроустановку чи права користування електроустановкою або із дня здійснення останньої технічної перевірки електричної мережі, до якої було здійснене самовільне підключення, але не більше сумарної кількості днів за дванадцять календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, та до дня усунення порушення.

Якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об`єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки.

Відповідно до пункту 1.2 Правил користування електричною енергією для населення контрольний огляд засобу обліку - виконання комплексу робіт з метою візуального обстеження цілісності засобу обліку (корпусу, скла, кріплення тощо), цілісності встановлених згідно з актом про пломбування пломб та наявності відбитків їх тавр, зняття показів засобів обліку, а технічна перевірка - виконання комплексу робіт з метою визначення відповідності стану засобу обліку електричної енергії та схеми його підключення, а також відповідності стану електропроводки та електроустановок від межі балансової належності до точки обліку, яка має здійснюватися постачальником електричної енергії не рідше одного разу на три роки.

Згідно з пунктом 1.2 Правил користування електричною енергією для населення прихована електропроводка - це електрична проводка, яка приєднана до електричної мережі поза розрахунковим засобом обліку, яку представник постачальника без використання спеціальних технічних засобів або часткового демонтажу будівельних конструкцій, оздоблювальних матеріалів, під час попереднього контрольного огляду засобу обліку або технічної перевірки не мав можливості виявити.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що при огляді жилого будинку відповідача було виявлено самовільне підключення струмоприймачів до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника, а саме: змонтовано відгалуження від увідного кабелю по горищу, змонтована розетка зі схованою електропроводкою, про що було складено Акт працівниками Воловецького РЕМ.

Апеляційний суд встановив, що технічна перевірка з дати пропуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась, саме самовільне підключення здійснено на горищі споживача, а тому таке порушення не могло бути виявлено під час контрольного огляду, у зв`язку із чим Воловецький РЕМ правомірно здійснив нарахування вартості не облікованої енергії за трирічний період.

Суд апеляційної інстанції врахував положення зазначених норм права та дійшов правильноговисновку про задоволення позовних вимог ПАТ «Закапаттяобленерго» про стягнення з відповідача заборгованості, погодившись з його розрахунком, здійсненого за формулою, визначеною підпунктом а) абзацом 2 пунктом 3.3 Методики.

Доводи касаційної скарги ОСОБА_1 були предметом розгляду апеляційного суду, на правильність висновків суду апеляційної інстанції не впливають та їх не спростовують, а зводяться лише до переоцінки доказів, тому Верховним Судом не беруться до уваги.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свободзобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення («Серявін та інші проти України» (Seryavin and Others v. Ukraine) від 10 лютого 2010 року, заява №4909/04), а тому доводи касаційної скарги не розглядаються, як такі що не є суттєвими для цієї справи.

Відповідно до частини третьої статті 401 ЦПК України, суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.

Таким чином, судом апеляційної інстанції повно та відповідно до наданих сторонами та оцінених доказів встановлено фактичні обставини справи, висновки суду відповідають норма застосованого матеріального права та є такими що зроблені у відповідності до норм процесуального права. А тому судові рішення скасуванню не підлягають.

Керуючись статтями 400, 401, 410, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ :

Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Апеляційного суду Закарпатської області від 06 лютого 2017 року залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий В. М. Сімоненко

Судді: А. А. Калараш

С. Ю. Мартєв

Є. В. Петров

С. П. Штелик