Справа №621/2453/19
РІШЕННЯ

Іменем України

(заочне)

24 жовтня 2019 року м. Зміїв

Зміївський районний суд Харківської області у складі головуючого судді Бородавки К.П., за участю секретаря судового засідання Єрмоленко О.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до суду з вказаним позовом, в якому просить визнати ОСОБА_2 (далі - відповідач), ІНФОРМАЦІЯ_1 , як таку, що втратила право користування житловим приміщенням, розташованим за адресою: АДРЕСА_1 .

В обґрунтування позову зазначено, що зазначений будинок належить позивачу на праві приватної власності, в ньому, окрім позивача, зареєстрована відповідач - колишня дружина позивача, яка з 2015 року в будинку не проживає.

Позивач та представник позивача в судове засідання не прибув. Представник позивача надала до суду заяву , за змістом якої просить розгляд справи проводити без їхньої участі. Позовну заяву підтримала в повному обсязі та просила задовольнити.

Відповідач в судове засідання не з`явилася, про час і місце судового засідання повідомлялася в порядку, визначеному ст.128 ЦПК України, а саме, шляхом направлення за місцем її реєстрації судових повісток разом із копіями позовних документів рекомендованими листом з повідомленням про вручення, відповідні поштові відправлення повернуті на адресу суду із відміткою працівника пошти «адресат відсутній» та «за закінченням терміну зберігання»; а також, враховуючи приписи ч.11 ст.128 ЦПК України, відповідач викликалась до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України.

Враховуючи приписи ч.4 ст.223 ЦПК України та повторну неявку відповідача, по справі ухвалено заочне рішення на підставі наявних у ній доказів; про заочний розгляд справи судом постановлена ухвала від 24.10.2019.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Судом встановлені такі фактичні обставини.

Житловий будинок АДРЕСА_1 , належить позивачу на праві приватної власності, що підтверджується договором купівлі-продажу від 27.03.1980, посвідченим виконконом Лиманської сільської ради та зареєстрованим в Харківському МБТІ за №1068 від 07.05.1980 (а.с.9).

Факт реєстрації у вказаному будинку відповідача підтверджується довідкою виконавчого комітету Лиманської сільської ради відділу реєстраційних послуг Зміївської міської ради від 20.08.2019 №473, за змістом якої відповідач вказана як колишня дружина позивачу (а.с.11).

Зі штампу, проставленого в паспорті на ім`я позивача, та свідоцтва про розірвання шлюбу Серії НОМЕР_1 вбачається, що шлюб між позивачем та відповідачем розірваний 27.09.2016, актовий запис 47 (а.с.7,13).

Відповідно до Акту обстеження від 19.08.2019 за підписом депутата Головань В . І . та двох свідків ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , відповідач не проживає у вказаному домі з 2015 року (а.с.10).

Суд, вирішуючи заявлений спір, виходить з таких норм права.

Відповідно до ч.1 ст.319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Згідно з ч. 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

За приписами ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Аналіз положень глави 32 ЦК України дозволяє дійти висновку, що сервітут - це право обмеженого користування чужою нерухомістю в певному аспекті, не пов`язане з позбавленням власника нерухомого майна правомочностей володіння, користування та розпорядження щодо цього майна.

Положеннями ч.2 ст.406 ЦК України визначено, що сервітут може бути припинений за рішенням суду на вимогу власника майна за наявності обставин, які мають істотне значення.

Згідно з ч.1 ст.16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

З матеріалів справи вбачається, що відповідач вселилась у спірний будинок в якості члена сім`ї - дружини власника житлового будинку і набула право користуванням чужим нерухомим майном, яке по своїй суті є сервітутом.

Оскільки на час звернення позивача до суду з даним позовом відповідач спільним побутом із позивачем не пов`язана, шлюб між ними розірваний, то право відповідача на користування чужим майном підлягає припиненню на вимогу власника цього майна на підставі ч.2 ст.406 ЦК України.

Аналогічний висновок наведений Верховним Судом у постановах від 16.01.2019 в справі № 243/7004/17-ц (провадження № 61-25371св18) та від 14.08.2019 в справі № 702/101/18 (провадження № 61-42856св18).

Відповідно до ч.4 ст.263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

З огляду на викладене позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Відповідно до ст.141 ЦПК України судові витрати, понесені позивачем, підлягають стягненню з відповідача.

Керуючись статтями 13, 19, 81, 141, 223, 263-265, 280, 282 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 (місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням - задовольнити.

Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такою, що втратила право на користування житловим приміщенням, розташованим за адресою: АДРЕСА_1 .

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , сплачений судовий збір у розмірі 768 (сімсот шістдесят вісім) гривень 40 коп..

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення в порядку, визначеному п.15.5 розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України, до або через відповідний суд.

Заочне рішення може бути переглянуте Зміївським районним судом Харківської області за письмовою заявою відповідача, яку може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя К.П. Бородавка