04.10.2019 Єдиний унікальний номер 205/8312/17

Єдиний унікальний номер № 205/8312/17
Провадження № 2/205/1687/19
УХВАЛА

04 жовтня 2019 року м. Дніпро

Ленінський районний суд м. Дніпропетровська в складі: головуючого судді Басової Н.В., за участю секретаря судового засідання М.В.Піменової , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпрі цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання права власності ,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Ленінського районного суду м. Дніпропетровська перебуває на розгляді цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання права власності.

Вказана справа перебувала в провадженні судді Нижнього А.В.

Ухвалою судді Ленінського районного суду м. Дніпропетровська Басовою Н.В. від 29 березня 2019 року прийнято справу до провадження, поновлено провадження у справі та призначено підготовче судове засідання.

03 вересня 2019 року в підготовчому судовому засіданні судом за клопотання позивача, його представника було надано час для уточнення позовних вимог.

13 вересня 2019 року позивач ОСОБА_1 , її представник, ОСОБА_5 відмовилися уточнювати позовні вимоги , вдруге заявили клопотання про призначення по справі комплексної судово-оціночної , будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи , хоча, як видно, з матеріалів справи ухвалою судді Ленінського районного суду м. Дніпропетровська А.В.Нижним від 02 квітня 2018 року у вищевказаній справі було призначено комплексну судово-оціночно будівельну, будівельно технічну та земельно- технічну експертизу, яка постановою апеляційного суду Дніпропетровської області від 04.07.2018 року залишена без змін.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 05 червня 2019 року роз`єднані позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання права власності та поділ майна в натурі. Вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про поділ майна в натурі виділені в самостійне провадження.

В судовому засіданні 13 вересня 2019 року суд після з`ясування думки сторін закрив підготовче судове засідання та призначив справу до судового розгляду по суті.

01 жовтня 2019 року ОСОБА_1 надала суду позову заяву ( уточнення редакції) в якій просила суд визнати за нею право власності на 77/100 частин домоволодіння та 77/100 частин земельної ділянки, що розташована за адресою АДРЕСА_1 .

Відповідачі , представник відповідачів просили суд відмовити позивачу в прийняття заяви про збільшення позовних вимог, та постановити ухвалу , відповідно до якої стягнути з ОСОБА_1 та її представника ОСОБА_5 на користь Державної судової адміністрації України відповідно до вимог ч.1 п.2, ст. 148 ЦПК України штраф.

Суд, перевіривши матеріали даної цивільної справи, заслухавши думку сторін по справі, приходить до наступного.

Судом установлені такі факти та відповідні їм правовідносини.

Відповідно до вимог ч.3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета позову або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку судового засідання у справі.

Суд вважає, що позовна заява (уточнення редакції) ОСОБА_1 фактично являється заявою про зміну предмету та підстав позову, що регулюються іншими нормами цивільного законодавства і мають іншу правову природу.

Заявлені у позові змінення позовних вимог збільшують предмет доказування, що обумовлює подання сторонами доказів на підтвердження як позовних вимог , так і заперечень на них, на що сторони позбавлені процесуальної можливості з огляду на вимоги ст.. 83 ЦПК України, оскільки на підставі вимог ч.2 п.2 позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання , якщо справа розглядається в порядку спрощеного провадження.

Крім того, форма і зміст поданої ОСОБА_1 позовної заяви (уточнення редакції) не відповідає вимогам ст.. 175-177 ЦПК України. .

Відповідно до ч.3 ст. 12 ЦПК України , учасники справи мають рівні право щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків , передбачених законом.

Згідно до ч.5 ст. 12 ЦПК України, суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість сприяє учасникам процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи, подавати всі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази, виконувати процесуальні дії у встановленому законом або судом строки.

За приписами ст. 148 ЦПК України однією з підстав для постановлення ухвали про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу є зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству.

Визначення поняття зловживання процесуальними правами надане у ст. 44 цього Кодексу. До дій, які суд може визнати зловживанням процесуальними правами, законодавець відносить, зокрема, невиконання процесуальних обов`язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу (п. 1 ч. 1 ст. 148 ЦПК України).

Зважаючи на вищенаведене, суд дійшов висновку про наявність зловживань процесуальними правами позивачем ОСОБА_1 та її представником ОСОБА_5 та підстав для стягнення з них в дохід державного бюджету штрафу в мінімальному розмірі, встановленому ч. 1 ст. 148 ЦПК України.

На підставі викладеного та керуючись ст. 43, 44, 49, 148, 175-177 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Відмовити у прийнятті позовної заяви (уточнення редакції) ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання права власності на 77/100 частин домоволодіння та 77/100 частин земельної ділянки, що розташована за адресою АДРЕСА_1 .

Роз`яснити позивачу ОСОБА_1 право подати позовну заяву на загальних підставах.

Клопотання представника відповідачів ОСОБА_6 про застосування заходів процесуального примусу - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 в дохід державного бюджету штраф в сумі 0.3 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 602 грн.

Стягнути з ОСОБА_5 в дохід державного бюджету штраф в сумі 0.3 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 602 грн.

Ухвала є виконавчим документом та підлягає виконанню в порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Стягувачем за таким виконавчим документом є Державна судова адміністрація України (), реквізити платежу: отримувач коштів: УК у Печерському р-ні/ Печерський р-н/21081000; ; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО): 899998; рахунок отримувача: 6007; код класифікації доходів бюджету: 21081100).

Дані про боржника: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , фактична адреса: АДРЕСА_2 .

Дані про боржника: ОСОБА_5 , фактична адреса: АДРЕСА_3 .

Строк пред`явлення ухвали до виконання в частині стягнення штрафу протягом трьох років.

Роз`яснити особам, яких стосується виконання ухвали, що застосування заходів процесуального примусу не звільняє їх від виконання обов`язків, встановлених ЦПК України у випадку повторного чи систематичного невиконання процесуальних обов`язків, повторного чи неодноразового зловживання процесуальними правами, повторного чи систематичного неподання витребуваних судом доказів без поважних причин або без їх повідомлення, триваючого невиконання ухвали про забезпечення позову або доказів суд з урахуванням конкретних обставин стягує у дохід державного бюджету з відповідного учасника судового процесу або відповідної іншої особи штраф у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб та у випадку невиконання процесуальних обов`язків, зловживання процесуальними правами представником учасника справи суд з урахуванням конкретних обставин справи може стягнути штраф як з учасника справи, так і з його представника.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Оскарження такої ухвали не перешкоджає розгляду справи.

Суддя Н.В.Басова

.