Справа № 706/1194/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 жовтня 2019 року м.Христинівка

Христинівський районний суд Черкаської області в складі:

головуючого - судді Орендарчука М.П.,

при секретарі Карбівська Я.Є.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Христинівка Черкаської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , представник позивача ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , Територіальної громади села Пеніжкове в особі Пеніжківської сільської ради про визнання права власності на майно , -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Христинівського районного суду Черкаської області з позовом до ОСОБА_3 , Територіальної громади села Пеніжкове в особі Пеніжківської сільської ради про визнання права власності на майно.

В обґрунтування своїх позовних вимог вказував, що згідно свідоцтва на право власності на житло, виданого 12 січня 1998 року органом приватизації при ДГ Христинівське, ОСОБА_4 , матері позивача, дійсно належить квартира АДРЕСА_1 .

Родинний зв`язок позивача з ОСОБА_4 підтверджується свідоцтвом про народження НОМЕР_4 виданим Пеніжківською сільською радою.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 виданим Пеніжківською сільською радою.

Спадкоємцями першої черги після смерті матері були позивач та його рідна сестра ОСОБА_3 . Однакні позивач, ні його сестра із заявами про прийняття спадщини до нотаріуса не зверталися.

Після смерті матері, починаючи з 04 травня 2006 року позивач володіє квартирою, регулярно проживає вній, постійно здійснює догляд за квартирою, її утримання. Так, ним сплачуються комунальні платежі за постачання електричної енергії, природного газу, сплачує земельний податок.

Вищеозначені обставини підтверджуються: квитанціями про оплату електропостачання та газопостачання, довідками сільської ради.

Позивач в судове засідання не з`явився, проте надав до суду заяву, якою просив розглядати справу без участі позивача, позовні вимоги підтримав, просив суд задовольнити їх в повному обсязі.

В судове засідання відповідач ОСОБА_3 не зявилась, проте від неї до суду надійшов відзив, в якому вона зазначила, що позовні вимоги визнає та просить справу розглядати у її відсутність.

Від Територіальної громади села Пеніжкове в особі Пеніжківської сільської ради представник в судове засідання не з`явився. До Суду надійшов відзив за підписом сільського голови в якому визнаються позовні вимоги та міститься клопотання про розгляд справи без участі представника відповідача.

Розглянувши заявлений позов, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог виходячи з наступного.

Суд вважає за можливе справу розглянути у відсутності сторін, в порядку ч.3 ст.211 ЦПК України.

Згідно ч.4 ст.206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

В ході судового розгляду справи встановлено, що в згідно свідоцтва на право власності на житло, виданого 12 січня 1998 року органом приватизації при ДГ Христинівське, ОСОБА_4 , матері позивача, дійсно належить квартира АДРЕСА_1 .

Родинний зв`язок позивача з ОСОБА_4 підтверджується свідоцтвом про народження НОМЕР_4 виданим Пеніжківською сільською радою.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 виданим Пеніжківською сільською радою.

Спадкоємцями першої черги після смерті матері були позивач та його рідна сестра ОСОБА_3 . Однакні позивач, ні його сестра із заявами про прийняття спадщини до нотаріуса не зверталися.

Після смерті матері, починаючи з 04 травня 2006 року позивач володіє квартирою, регулярно проживає вній, постійно здійснює догляд за квартирою, її утримання. Так, ним сплачуються комунальні платежі за постачання електричної енергії, природного газу, сплачує земельний податок.

Відповідно до ст. 41 Конституції України право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом, а відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Згідно ч. 2 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Відповідно до ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа наділена правом звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу

Згідно рішення Конституційного Суду України у справі № 1-10/2004 року від 01 грудня 2004 року надано тлумачення, що поняття "охоронюваний законом інтерес", у логічно-смисловому зв`язку з поняттям "права", треба розуміти як прагнення до користування конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом, як умовлений загальним змістом об`єктивного і прямо не опосередкований у суб`єктивному праві простий легітимний дозвіл, що є самостійним об`єктом судового захисту та інших засобів правової охорони з метою задоволення індивідуальних і колективних потреб, які не суперечать Конституції законам України, суспільним інтересам, справедливості, добросовісності, розумності та іншим загально-правовим засадам

Відповідно, до статті 344 ЦК України особа, яка добросовісно заволоділа чужим майном і продовжує відкрито, безперервно володіти нерухомим майном протягом десяти років набуває право власності на це майно (набувальна давність ), якщо інше не встановлено цим Кодексом. Набувальна давність - одна з підстав набуття права власності. Суб`єктом набувальної давності може бути як фізична, так і юридична особа. Як зазначено у ч. 8Прикінцевих та перехідних положень ЦК України правила статті 344 ЦК України про набувальну давність поширюються також на випадки , коли володіння майном почалося за три роки до набрання чинності цим Кодексом. Відповідно до Ухвали колегії суддів Судової палати у цивільних справах Верховного Суду України від 20 лютого 2008 року, відповідно до ч. 1ст. 344 ЦК України особа, яка добросовісно заволоділа чужим майном і продовжує відкрито, безперервно володіти нерухомим майном протягом десяти років, набуває право власності на це майно (набувальна давність), якщо інше не встановлено цим Кодексом

За правилами частини другої статті 344 ЦК особа, яка заявляє про давність володіння, може приєднати до часу свого володіння увесь час, протягом якого цим майном володіла особа, чиїм спадкоємцем (правонаступником) вона є. Відтак, враховуючи, що попередні власники часток заволоділи нерухомим майном у 1998 році для позивача цей строк має бути приєднаний до строку його володіння і загалом складає більше 12 років.

Право власності на нерухоме майно, що підлягає державній реєстрації, виникає за набувальною давністю з моменту державної реєстрації. Судовою практикою (Постанова Вищого господарського суду України від 6 червня 2007 р. у справі № 3/269) визначено наступні положення: відповідно до п.п. 1, 4, 8Прикінцевих та перехідних положень Цивільного кодексу України, який набрав чинності з 01.01.04 р. ЦК України застосовується до цивільних відносин, що виникли після набрання ним чинності; щодо цивільних відносин, які виникли до набрання чинності Цивільним кодексом України, положення цього Кодексу застосовуються до тих прав і обов`язків, що виникли або продовжують існувати після набрання ним чинності

П.13. Постанови Пленуму можливість пред`явлення до суду позову про визнання права власності за набувальною давністю випливає з положень статей15,16 ЦК, а також частини четвертої статті 344 ЦК, згідно з якими захист цивільних прав здійснюється судом шляхом визнання права. У зв`язку з цим особа, яка заявляє про давність володіння і вважає, що у неї є всі законні підстави бути визнаною власником майна за набувальною давністю, має право звернутися до суду з позовом про визнання за нею права власності

Відповідачем за позовом про визнання права власності за набувальною давністю є попередній власник майна або його правонаступник. У разі якщо попередній власник нерухомого майна не був і не міг бути відомим давнісному володільцю, то відповідачем є орган, уповноважений управляти майном відповідної територіальної громади.

Вирішенні спорів, пов`язаних із набуттям права власності за набувальною давністю, суди повинні враховувати, зокрема, таке

- володіння є добросовісним, якщо особа при заволодінні чужим майном не знала і не могла знати про відсутність у неї підстав для набуття права власності

- володіння визнається відкритим, якщо особа не приховувала факт знаходження майна в її володінні. Вжиття звичайних заходів щодо забезпечення охорони майна не свідчить про приховування цього майна;

- володіння визнається безперервним, якщо воно не переривалось протягом всього строку набувальної давності. У разі втрати не із своєї волі майна його давнісним володільцем та повернення цього майна протягом одного року або пред"явлення протягом цього строку позову про його витребування набувальна давність не переривається (частина третя ст. 344 ЦК України

Пред`явлення до суду позову про визнання права власності за набувальною давністю випливає з положень статей15,16ЦК України, а також частини четвертої ст. 344 ЦК України, згідно з якими захист цивільних прав здійснюється судом шляхом визнання права. У зв`язку з цим особа, яка заявляє про давність володіння і вважає, що у неї є всі законні підстави бути визнаною власником майна за набувальною давністю, має право звернутися до суду з позовом про визнання за нею права власності

Враховуючи, що відкрите і безперервне володіння позивачем нерухомим майном, а саме: квртиру АДРЕСА_1 перевищує 12 років є підстави для визнання за ним права власності на зазначений вище об`єкт нерухомого майна.

Керуючись ч. ч. 1, 4 ст. 344, ст.ст. 81, 89, 263 - 265 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_3 ) представник позивача ОСОБА_2 ( АДРЕСА_3 ) до ОСОБА_3 , ( АДРЕСА_4 Територіальної громади села Пеніжкове в особі Пеніжківської сільської ради ( Черкаська область, Христинівський район, вулиця Шкільна, буд. 10, ) про визнання права власності на майно задовольнити повністю.

Визнати за ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_3 ) право власності за набувальною давністю на нерухоме майно, а саме: квртиру АДРЕСА_1 .

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Черкаського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення рішення апеляційної скарги.

Суддя: М.П. Орендарчук