набрала чинності "___"_________20____р.
Справа № 665/616/19
08 жовтня 2019 р. Чаплинський районний суд Херсонської області в складі:
головуючого судді Березнікова О.В.,
за участю секретаря судових засідань Собчук М.В.,
представника позивача ОСОБА_1 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Чаплинка Херсонської області цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,-
Представник позивача адвокат Кушнеренко Т.В. звернулася з вказаним позовом посилаючись на те, що позивач є власником житлового будинку розташованого за адресою: АДРЕСА_1 . Його право власності на вищезазначений житловий будинок підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності. Відповідачка, будучи невісткою позивачу, була зареєстровано в цьому будинку. З 2017 року і по теперішній час відповідачка не проживає у вказаному будинку. Просить суд визнати ОСОБА_3 такою, що втратила право користування вказаним житловим будинком.
Позивач в судове засідання не з`явився, його інтереси в судовому засіданні представляла адвокат Кушнеренко Т.В., яка позовні вимоги підтримала, проти винесення заочного рішення не заперечувала.
Відповідачка ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилась з невідомих суду причин, хоча про день, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, про причини своєї неявки суд не повідомила.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється..
Суд ухвалив розглядати справу в заочному порядку відповідно до ст.ст. 280-281 ЦПК України без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.
Заслухавши представника позивача, дослідивши матеріали справи та докази по справі в їх сукупності суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що відповідно до Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №84386207, ОСОБА_2 є власником житлового будинку розташованого за адресою: АДРЕСА_1 .
Відповідно до довідки від 29.11.2018 року №1291, виданої Чаплинською селищною радою, відповідачка ОСОБА_3 дійсно зареєстрована за адресою АДРЕСА_1 , але фактично з 2017 року не проживає.
Зазначене також підтверджується актом обстеження житлових умов про фактичне проживання (або відсутність зареєстрованих осіб) від 04.03.2019 №250.
За змістом ч.1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
У ст. 1 першого протоколу Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод закріплено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.
Принцип непорушності (недоторканності) закріплений і у статтях 319, 326 ЦК України. Згідно зі ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд, усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав.
Відповідно до ч. 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним.
Відповідно до ч. 1 ст. 383 ЦК України власник житлового будинку має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім`ї, інших осіб.
Згідно з положеннями ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.
Відповідно до ч.1 ст.156 ЖК України з урахуванням положень ч.1 ст. 405 ЦК України члени сім`ї власника житла, які проживають разом з ним у будинку (квартирі), що йому належить, користуються жилим приміщенням в обсязі, визначеному власником.
Відповідно до ч.2 ст. 405 ЦК України член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 27 лютого 2019 року в справі № 357/7940/16-ц, зазначив, що цивільним законодавством не передбачене збереження права користування житлом за відповідачем, який хоч і правомірно вселився у спірний будинок, але його право припинилося, оскільки на час розгляду справи він перестав бути членом сім`ї власника.
Відповідач проживав у спірному будинку в якості члена сім`ї і набув право користуванням чужим майном, яке по своїй суті є сервітутом.
Аналіз положень глави 32 ЦК України свідчить, що сервітут - це право обмеженого користування чужою нерухомістю в певному аспекті, не пов`язане з позбавленням власника нерухомого майна правомочностей володіння, користування та розпорядження щодо цього майна. Відповідно до частини другої статті 406 ЦК України сервітут може бути припинений за рішенням суду на вимогу власника майна за наявності обставин, які мають істотне значення.
Аналогічний висновок зроблений Верховним Судом України у постанові від 15 травня 2017 року в справі № 734/387/15-ц.
Таким чином, в судовому засіданні встановлено, що позивач є власником житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 . Відповідачка, яка є колишньою невісткою позивача не проживає у вказаному будинку з 2017 року, спільним побутом сторони не пов`язані, а тому позовні вимоги підлягають задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.12,13,81,89,263,280-281 ЦПК України, суд
Позов ОСОБА_2 - задовольнити.
Визнати ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такою, що втратила право користування житловим будинком по АДРЕСА_1 .
Заочне рішення може бути оскаржено позивачем шляхом подачі апеляційної скарги на рішення суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.
У відповідності до п.п. 15.5 Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Чаплинський районний суд.
Заочне рішення може бути переглянуте Чаплинським районним судом за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя О.В. Березніков