Справа № 308/1091/18
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 жовтня 2019 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі головуючого судді Фазикош О.В., за участю секретаря Торчинович Н.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні, в місті Ужгород, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області, Управління Держгеокадастру в Ужгородському районі Закарпатської області, Комунальне підприємство «Виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства міста Ужгорода», Відділ Держкомзему у місті Ужгород Закарпатської області про відшкодування збитків та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ

Відповідно до ч.6 ст.259 та ч.6 ст.268 ЦПК України 29 жовтня 2019 року було проголошено вступну та резолютивну частини ухвали. Повний текст ухвали виготовлено та підписано 04 листопада 2019 року.

ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 ) звернувся до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з позовом до ОСОБА_2 (місце проживання: АДРЕСА_2 ), треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області (місцезнаходження: 88000, Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Гойди, 8), Управління Держгеокадастру в Ужгородському районі Закарпатської області (місцезнаходження: 88000, Закарпатська область, м. Ужгород, пл. Шандора Петефі, 14), Комунальне підприємство «Виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства міста Ужгорода» (місцезнаходження: 88000, Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Митна, 1, ), Відділ Держкомзему у місті Ужгород Закарпатської області (місцезнаходження: 88000, Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Собранецька, буд. 60, кім. 212, ) про відшкодування збитків, нанесених будівельними роботами мережі водопостачання та водовідведення в будинку по АДРЕСА_3 , в м. Ужгород та зобов`язання відповідача відновити мережі водопостачання та водовідведення за вказаною адресою.

Згідно ухвали Ужгородського міськрайонного суду від 05.03.2018 року (головуючий суддя Шепетко І.О.) було відкрито провадження за вищевказаною позовною заявою та призначено підготовче судове засідання.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26.11.2018 року, матеріали позовної заяви передано для розгляду судді Фазикош О.В., у зв`язку з закінченням повноважень судді Шепетко І.О..

Справа до розгляду призначалася неодноразово, в тому числі на 13 год. 30 хв. 30.05.2019 року, 10 год. 30 хв. 29.07.2019 року, однак у зв`язку із неявкою позивача в судове засідання відкладалася.

В судовому засіданні призначеному на 13 год. 30 хв. 30 травня 2019 року за участі представника позивача, суд ухвалив визнати явку позивача обов`язковою. У зв`язку із вказаним розгляд справи було відкладено на 10 год. 30 хв. 29.07.2019 року.

В судове засідання призначене на 29.07.2019 р. позивач повторно не з`явився.

В судовому засіданні призначеному на 29.07.2019 р. відповідач ОСОБА_2 заявила клопотання про визнання обов`язковою явку в судове засідання позивача для дачі ним особистих пояснень з приводу предмету позову.

Представник позивача не заперечила щодо задоволення вказаного клопотання та про причини неявки позивача їй не відомі. Вказуючи також, що особисто їй не відомі обставини справи з приводу предмету позову.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду від 29.07.2019 року, було задоволено клопотання відповідача, ОСОБА_2 , та визнано повторно явку позивача в судове засідання призначене на 13 год. 30 хв. 29 жовтня 2019 року обов`язковою.

В судове засідання призначене на 13 год. 30 хв. 29 жовтня 2019 року позивач повторно не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, зокрема позивачу було направлено рекомендованим листом копію ухвали про визнання його явки в судове засідання обов`язковою.

Позивач в судове засідання повторно не з`явився, повідомлявся про розгляд справи належним чином, про причини неявки не повідомляв, клопотань чи заяв на адресу суду від позивача не надходило.

Представник позивача, який про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, в судове засідання не з`явився, заяв чи клопотань до суду не подавав.

Відповідач по справі в судове засідання не з`явися, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.

Представник третьої особи Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області, в судове засідання не з`явися, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.

Представник третьої особи Управління Держгеокадастру в Ужгородському районі Закарпатської області, в судове засідання не з`явися, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.

Представник третьої особи Комунального підприємства «Виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства міста Ужгорода», в судове засідання не з`явися, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.

Представник третьої особи Відділу Держкомзему у місті Ужгород Закарпатської області в судове засідання не з`явися, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.

Дослідивши матеріали справи суд приходить до наступного висновку:

Відповідно до ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться. Якщо учасник судового процесу повідомляє суду номери телефонів і факсів, адресу електронної пошти або іншу аналогічну інформацію, він повинен поінформувати суд про їх зміну під час розгляду справи. Положення частини першої цієї статті застосовуються також у разі відсутності заяви про зміну номерів телефонів і факсів, адреси електронної пошти, які учасник судового процесу повідомив суду. Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

З поштової відмітки, на конверті що повернувся до суду, вбачається що причиною повернення є «З даної адреси вибув».

Разом із тим , суд констатує, що судові повістки та процесуальні документи, направлялися позивачу на адресу вказану в позовній заяві. Інших засобів зв`язку позивачем не вказано. Позивачем не повідомлявся суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

Відомості про розгляд справ (залишення позову без руху, повернення позовної заяви, дані про відкриття провадження та дати призначення справи до розгляду) публікуються на офіційному веб-сайті Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області відповідності до Рішення ради суддів загальних судів № 12 від 28 лютого 2013 року «Про організацію роботи з інформаційного наповнення і функціонування офіційних веб-сайтів загальних судів на офіційному веб-порталі судової влади України».

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 №475/97- ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також, справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Рішеннями Європейського суду визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосується безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях. Відтак в кожному випадку заявник при зверненні до суду повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Також, прецедентна практика Європейського Суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. Правосуддя має бути швидким. Тривала невиправдана затримка процесу практично рівнозначна відмові в правосудді (Рішення Суду у справі «Жоффр де ля Прадель проти Франції» від 16 грудня 1992 року).

У рішенні ЄСПЛ від 03.04.2008 року "Пономарьов проти України" Суд вказав, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів (рішення Європейського суду з прав людини від 04 жовтня 2001 року у справі «Тойшлер проти Германії» (Тeuschler v. Germany)).

Суд констатує, що позивач, явку якого визнано обов`язковою згідно ухвали в судовому засіданні 30.05.2019 року, та згідно ухвали Ужгородського міськрайонного суду від 29.07.2019 року, в судові засідання не з`явився, із жодними заявами чи клопотаннями до суду не звертався, від позивача заяв про розгляд справи за його відсутності не надходило.

При цьому, суд вважає за необхідне вказати на те, що представник позивача в попередніх судових засіданнях повідомляла, що особисто їй не відомі обставини справи з приводу предмету позову та неодноразово повідомляла позивача про дату та час розгляду справи.

Суд при цьому констатує, що позивач будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи до суду не з`явився, про причини неявки суд не повідомляв, заяви про розгляд справи без його участі не подавав.

Згідно з ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. Відповідно до ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Стаття 43 ЦПК України чітко визначає права та обов`язки сторін по справі, а у ст. 44 ЦПК України вказано, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Частиною 5 ст.223 ЦПК України передбачено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Враховуючи зазначені обставини, суд в зв`язку з повторною неявкою позивача в судове засідання, явка якого в судове засідання визнана судом обов`язковою, вважає за необхідне на підставі ст.ст. 223, 257 ЦПК України залишити позовну заяву без розгляду.

За наведених вище обставин суд вважає, що наявні підстави для залишення позову без розгляду, що не перешкоджає повторному зверненню позивача до суду після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

У зв`язку з наведеним, залишення позову без розгляду, як це передбачено законом, а саме пунктом 3 ч.1 ст. 257 ЦПК України, не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

Суд роз`яснює позивачу, що відповідно ч.2 ст. 257 ЦПК України особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

На підставі наведеного, беручи до уваги підстави для залишення позову без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача, встановлені норми ЦПК України, який не пов`язує причини повторної неявки з їх поважністю, суд приходить до висновку, що позовну заяву слід залишити без розгляду.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 2, 13, 43, 44, 130, 131, 210, 223, п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України суд,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області, Управління Держгеокадастру в Ужгородському районі Закарпатської області, Комунальне підприємство «Виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства міста Ужгорода», Відділ Держкомзему у місті Ужгород Закарпатської області про відшкодування збитків та зобов`язання вчинити певні дії, залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що залишення позовної заяви без розгляду не позбавляє такого позивача повторно звернутися до суду з тотожним позовом, якщо він дійде висновку про необхідність судового захисту своїх порушених, оспорюваних чи невизнаних прав.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 15 днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені в день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.В. Фазикош