Справа № 359/4588/19
Провадження №2/359/2010/2019
УХВАЛА
03.09.2019р. м. Бориспіль
Бориспільський міськрайонний суд Київської області в складі:
головуючого судді Чирки С.С.,
при секретарі Шляхетко Ю.В.
представника позивача ОСОБА_1 .
представника відповідача ОСОБА_2
розглянувши у відкритому судовому засіданні питання щодо прийняття зустрічного позову ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про поділ майна до первісного позову ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу
У провадженні суду перебуває на розгляді цивільна справа за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу.
03 вересня 2019 року представником відповідача у підготовчому засіданні пред`явлено зустрічний позов до ОСОБА_4 про поділ майна.
Представник позивача заперечував проти прийняття зустрічної позовної заяви.
Заслухавши думку представників сторін, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.
За правилами ч. 1, ч. 2 ст. 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.
Отже, умовами пред`явлення зустрічного позову є взаємопов`язаність зустрічного позову з первісним; доцільність сумісного розгляду основного й зустрічного позовів. Доцільним є сумісний розгляд, коли це дозволяє більш повно і об`єктивно дослідити обставини справи, встановити справжні взаємовідносини сторін, виключити винесення взаємно суперечливих чи взаємовиключних судових рішень.
Доцільним є сумісний розгляд первісного і зустрічного позову, якщо задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Недоцільно розглядати первісний і зустрічний позови, якщо це затягне розгляд справи, істотно розширить предмет доказування, призведе до необхідності залучення нових учасників процесу.
Кожна із зазначених вище умов для прийняття зустрічного позову носить самостійний характер, і при наявності будь-якої з них зустрічний позов приймається судом для спільного розгляду з первісним позовом.
Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом. При постановленні ухвали про об`єднання позовів в одне провадження, суд повинен вирішити питання про відповідність зустрічної позовної заяви вимогам про взаємопов`язаність і доцільність спільного розгляду зустрічного та первісного позовів.
Таким чином, вирішуючи клопотання про прийняття зустрічного позову суд з`ясовує такі питання: чи виникають позовні вимоги з одних правовідносин, чи можуть вимоги за позовами зараховуватися, чи виключить задоволення зустрічного позову повністю або частково задоволення первісного позову.
Предметом первісного позову є розірвання шлюбу.
Натомість предметом зустрічного позову є поділ майна.
Таким чином, позовні вимоги за первісним та зустрічним позовами не виникають з одних правовідносин. До того ж вимоги за вказаними позовами не можуть зараховуватися, а задоволення зустрічного позову повністю або частково не виключить можливість задоволення первісного позову.
Крім цього, спільний розгляд указаних позовів є недоцільним, оскільки спричинить затягування розгляду справи.
За таких обставин суд вважає за необхідне відмовити ОСОБА_3 у прийнятті зустрічної позовної заяви про поділ майна.
Така відмова не позбавляє ОСОБА_3 права пред`явити позов в загальному порядку.
Зважаючи на вищенаведене, керуючись ст. 193 ЦПК України, суд, -
Керуючись ст.ст. 193,259,353 ЦПК України, суд
Відмовити у прийнятті зустрічної позовної заяви ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про поділ майна
Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали.

Повний текст ухвали складено 04 серпня 2019 року.

Суддя Чирка С.С.