Справа № 183/1812/18
№ 2-ві/183/12/19
У Х В А Л А

31 жовтня 2019 року Новомосковський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючої судді Сороки О.В.,

секретаря Пащенко А.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву відповідача ОСОБА_1 про відвід судді Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області Городецького Дмитра Ілліча у цивільній справі № 183/1812/18 позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про усунення перешкод у користуванні, володінні та розпорядженні земельною ділянкою, відновлення становища, що існувало до порушення, встановлених меж земельних ділянок в натурі (на місцевості) відшкодування завданої моральної шкоди, -

в с т а н о в и л а:

25 жовтня 2019 року до канцелярії Новомосковського міськрайонного суду надійшла заява відповідача ОСОБА_1 про відвід судді Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області Городецького Дмитра Ілліча.

В обґрунтування своєї заяви заявник посилається на те, що в провадженні Новомосковського міськрайонного суду, під головуванням судді Городецького Д.І. знаходиться цивільна справа №183/1812/18 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про усунення перешкод у користуванні, володінні та розпорядженні земельною ділянкою, відновлення становища, що існувало до порушення, встановлених меж земельних ділянок в натурі (на місцевості) відшкодування завданої моральної шкоди. 10 квітня 2018 року ухвалою суду відкрито провадження у справі.

Під час ознайомлення з матеріалами справи представником відповідача - адвокатом Іваненковою Н.М. було виявлено наступне.

Так, ухвалою суду від 17 січня 2019 року у справі призначена судова земельно-технічна експертиза. При цьому, підставою для винесення вказаної ухвали стало клопотання датоване 16.01.2019 року, оскільки подане і підписане представником позивача клопотання від 21.06.2018 року суттєво відрізняється від того, яке задовольнив суд, зокрема в частині питань, необхідних поставити на розгляд експерту. При цьому, клопотання про проведення експертизи від 16.01.2019 року жодною особою, яка приймає участь у справі не підписано, а діючим ЦПК України не передбачено подання уточненої заяви про призначення експертизи, а тому, на думку заявника, задовольняючи таке клопотання, всупереч вимогам ч.4 ст. 183 ЦПК України, суддя Городецький Д.І., був необ`єктивним та неупередженим, став на сторону однієї зі сторін спору. Крім того, відповідач наполягає на тому, що не була сповіщена належним чином про день та час розгляду справи. Такі дії судді викликають сумнів у його неупередженості та об`єктивності.

В судове засідання учасники справи не з`явилися, були повідомлені належним чином, однак їх неявка не перешкоджає розгляду заяви.

Від представника позивача - адвоката Довгаль С.М. надійшла заява про розгляд заяви відповідача ОСОБА_1 про відвід судді, без його участі (Том ІІ, а.с.19).

Розглянувши подану заяву, суд дійшов до наступного висновку.

Так, у відповідності ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, о розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу у цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставин, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Згідно ст. 55 Конституції України кожен має право будь-якими не забороненим законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

17 липня 1997 року Україна ратифікувала Конвенцію і Протоколи 1, 2, 4, 7, 11, чим визнала її дію в національній правовій системі, а також обов`язковість рішень Європейського суду з прав людини, які стосуються тлумачення та застосування норм Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Згідно із ст. 8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Відповідно до положень ст. 9 Конституції України та ст. 17 Закону України «Про міжнародні договори» від 22 грудня 1993 року, міжнародні договори, згода на обов`язковість яких дана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України. Передбачено також, що коли міжнародним договором встановлені інші права, ніж ті, що передбачені законодавством України, то застосовуються правила міжнародного договору. Щодо безсторонності суду при розгляді справ, Європейський суд з прав людини висуває дві вимоги: по-перше, бути суб`єктивно вільним від упередженості чи зацікавленості у результаті розгляду справи, по-друге, бути об`єктивно безстороннім - тобто суд повинен гарантувати виключення будь-якого обґрунтованого сумніву стосовно його безсторонності. Щоб задовольнити ці вимоги, суд повинен відповідати суб`єктивному і об`єктивному тесту: безсторонність для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинна визначатися суб`єктивним тестом, тобто на підставі особистого переконання окремого судді в даній справі, і за об`єктивним тестом, тобто з`ясування, чи має суддя гарантії, достатні для виключення будь-якого законного сумніву стосовно його безсторонності.

Наявність безсторонності визначається в тому числі і тим, чи забезпечує суд умови, за яких були б неможливі сумніви у його безсторонності.

Об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті ухваленого рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття.

Однією з процесуальних форм забезпечення об`єктивності та неупередженості судового розгляду є гарантоване законом право відводу у визначених законом випадках.

Як випливає зі змісту норм ЦПК України, відвід судді є одним з механізмів, що забезпечує законність та обґрунтованість судового рішення.

Так, з матеріалів справи вбачається, що уточнена заява про призначення земельно-технічної експертизи разом із заявою про проведення підготовчого засідання за відсутності представника позивача надіслана останнім на електронну почту суду 16.01.2019 року, про що свідчить штам вхідної кореспонденції на заяві (а.с.189), а тому такі заяви не могли бути підписані особою, яка звертається з ними.

Право учасників справи на подачу процесуальних документів в електронній формі передбачено ч.ч.6-9 ст. 43 ЦПК України.

В свою чергу, у відповідності до ч.4,5 ст. 103 ЦПК України питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їх думку, потребує висновку експерта.

Поряд з цим, норми ЦПК України не забороняють доповнення та уточнення до запитань, роз`яснення яких потребує висновку експерта.

Посилання ж заявника на те, що вона не була сповіщена про день та час розгляду справи, спростовуються матеріалами самої справи, які свідчать, що відповідач ОСОБА_1 особисто брала участь у підготовчому судовому засіданні, а отже їй достеменно відомо про розгляд судом даного спору.

Як наголошує Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням по справі, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Крім того, ст. 2 ЦПК України визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав чи інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

За змістом рішення Конституційного Суду України від 13 грудня 2011 року № 17-рп/2011 у справі №1-9/2011. вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" визначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Таким чином, доводи відповідача ОСОБА_1 , викладені у її заяві про відвід судді Городецького Д.І., не можуть бути розцінені судом, як обставина, що викликає сумнів в неупередженості судді, являються її думкою та припущеннями, які суд розцінює, як незгоду з процесуальними рішеннями, прийнятими в ході розгляду справи №183/1812/18.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 36, 260 ЦПК України, -

п о с т а н о в и в:

Відмовити відповідачеві ОСОБА_1 в задоволенні заяви про відвід судді Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області Городецького Дмитра Ілліча, у цивільній справі №183/1812/18 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про усунення перешкод у користуванні, володінні та розпорядженні земельною ділянкою, відновлення становища, що існувало до порушення, встановлених меж земельних ділянок в натурі (на місцевості), відшкодування завданої моральної шкоди.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Сорока О.В.