КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 757/9868/15
Провадження № 06.08 /824/505/2019
У Х В А Л А

25 жовтня 2019 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати у цивільних справах: Суханової Є.М., розглянувши заяву представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про виправлення описки в ухвалі Апеляційного суду міста Києва від 13 грудня 2017року за апеляційною скаргою ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на рішення Печерського районного суду м. Києва від 05 вересня 2017 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання права власності в порядку спадкування -

ВСТАНОВИЛА:

Рішенням Печерського районного суду м. Києва від 05 вересня 2017 року позов ОСОБА_1 про визнання права власності в порядку спадкування задоволено.

Визнано за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування за законом після померлого сина ОСОБА_6 на: 1/12 частини квартири, яка розташована в АДРЕСА_1 ; 1/6 частини земельної ділянки площею 0,0400 га, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 ; 1/6 частини земельної ділянки площею 0,1000 га, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 ;

1/3 частини земельної ділянки площею 0,1000 га, яка розташована за адресою: АДРЕСА_5 ; 1/6 частини квартири, яка розташована в АДРЕСА_3 ; 1/6 частини автомобілю VOLVO ХС70, реєстраційний номер НОМЕР_1 , рік випуску 2010; 1/6 частини автомобілю VOLVO S40, реєстраційний номер НОМЕР_2 , рік випуску 2004.

Стягнуто з ОСОБА_4 , ОСОБА_5 на користь ОСОБА_1 в рівних частинах на відшкодування судових витрат судовий збір в розмірі 3 654 грн. 00 коп.

Не погодившись з висновками суду першої інстанції, апелянт звернулась з апеляційною скаргою.

Ухвалою Апеляційного суду міста Києва від 13 грудня 2017 року апеляційну скаргу ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 відхилено, а рішення Печерського районного суду м. Києва від 05 вересня 2017 року залишено без змін.

Указом Президента України від 29 грудня №452/2017 ліквідовано Апеляційний суд міста Києва, Апеляційний суд Київської області та утворено Київський апеляційний суд в апеляційному окрузі, що включає Київську область та місто Київ, з місцезнаходженням у місті Києві.

У червні 2019 року представник позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 звернулася до апеляційного суду із заявою про виправлення описок та арифметичних помилок в судовому рішенні, в якій просила внести виправлення до ухвали Апеляційного суду міста Києва від 13 грудня 2019 року, зазначивши про те, що при підготовці документів для подачі до суду у Росії було виявлено описку в ухвалі апеляційного суду, а саме в четвертому абзаці мотивувальної частини ухвали вказано «1/6 частину квартири АДРЕСА_4» замість вірної інформації: «1/6 частину квартири АДРЕСА_6 ».

Відповідно до статті 269 ЦПКУкраїни суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їх неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Виходячи з вимог статті 269 ЦПК України питання про виправлення описки в ухвалі Київського апеляційного суду від 27 серпня2019 року підлягає вирішенню без повідомлення учасників справи.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо).

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо (пропуск літери, цифри, їх перестановка тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Не є описками граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприймання: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Відповідно до принципу диспозитивності (стаття 13 ЦПК України) суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

На обґрунтування своїх вимог про виправлення описки представник позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 ,посилається на виписку з Єдиного Государственного реестра прав на недвижимое имущество и сделок с ним Управления федеральной службы государственной регистрации кадастра и картографии по Москве ( зазначено мовою оригіналу) від 02.03.2015 року за номером 56/263/2015 -504.

Звертаю свою процесуальну увагу на те, що даний доказ не є належним та допустимим в сенсі вимог ст.. 81 ЦПК України, а саме:

Заявником надана ксерокопія зазначеного витягу з реєстру, яка належним чином не посвідчена, не перекладена на державну мову України, не зареєстрована та не апостілізована відповідними дипломатичними органами України, датована 02.03.2015 року, що станом на момент жовтня 2019 року втратила свою процесуальну легітимність.

Окрім зазначеного у документі відсутні анкетні дані щодо власника вказаної квартири АДРЕСА_6.

З позовної заяви, з якою до місцевого суду звернулась ОСОБА_1 вбачається (а.с.15 т. 2) адреса частини майна, на право власності якої просила визнати за нею адреса: АДРЕСА_4 , також адреса зазначена в апеляційній скарзі, яка була предметом розгляду в Апеляційному суді м. Києва.

Таким чином вважати це помилкою чи опискою, процесуальних та обґрунтованих підстав, не має.

Як викладено у п. 19 Постанові Пленуму Верховного Суду України про виправлення описки в ухвалі суду від 18.12.2009 р. за N 14 «Про судове рішення у цивільній справі» вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Виходячи з правової позиції Верховного Суду України, суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

При дослідженні матеріалів справи та вищевказаної ухвали Апеляційного суду міста Києва від 13 грудня 2017 року, не встановлено та не підтверджено факт допущення описки чи арифметичної помилки в ухвалі суду, якої суд під час виготовлення сам припустився.

Дослідивши вказану ухвалу суду та матеріали справи, приходжу до висновку про відмову представнику позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 у задоволенні заяви про виправлення описки в ухвалі суду.

Враховуючи наведене та керуючись ст. 269 ЦПК України, колегія суддів,

У Х В А Л И Л А:

У задоволені заяви представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про виправлення описки в ухвалі Апеляційного суду міста Києва від 13грудня 2017року за апеляційною скаргою ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на рішення Печерського районного суду м. Києва від 05 вересня 2017 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання права власності в порядку спадкування відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Київського апеляційного суду Є.М. Суханова