Провадження № 2/369/4219/19
РІШЕННЯ

Іменем України

17.10.2019 року Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі головуючої судді Пінкевич Н.С.

при секретарі Середенко Б.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Києві в загальному позовному провадженні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Житлово-будівельний кооператив «ГРАНІТ» про визнання права власності на спадкове майно та зустрічним позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , третя особа: Житлово-будівельний кооператив «ГРАНІТ» про визнання права власності на спадкове майно,-

в с т а н о в и в:

У вересні 2019 року позивач звернулася до Києво-Святошинського районного суду Київської області з даним позовом. Свої вимоги мотивувала тим, що 30 січня 1988 року уклала шлюб з ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який був зареєстрований Вишнівським міським РАЦС Київської області. З 1986 року її чоловік був членом житлово-будівельного кооперативу «Граніт» в м. Вишневе, Києво-Святошинського району, Київської області. В 1990 році вони разом виплатили повну вартість квартири АДРЕСА_1 . ІНФОРМАЦІЯ_2 - ОСОБА_4 помер. Після його смерті відкрилася спадщина, яка складалася з квартири АДРЕСА_1 . Спадщину ОСОБА_4 нікому не заповідав.14 серпня 2019 року позивач звернулася до Вишневої міської державної нотаріальної контори, де була заведена спадкова справа № 134 за 2019 рік після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 , з заявою про намір отримати свідоцтво про право на спадщину за законом, але постановою нотаріуса від 14 серпня 2019 року було відмовлено в цьому через те, що позивач не змогла представити правовстановлюючі документи та було рекомендовано для вирішення питання звертатися з позовом до суду для визнання права власності на спадкове майно.

Тому позивач просить суд визнати за нею право власності на спадкове майно в порядку спадкування за законом: 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 (житловою площею - 15,0 м2, загальною площею квартири - 33,9 м2).

Також до Києво-Святошинського районного суду Київської області з зустрічним позовом звернулися відповідачі по справі: ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , які є рідними дітьми спадкодавця. Свої вимоги мотивували аналогічно з позивачем. Просили суд визнати за ними право власності на спадкове майно в порядку спадкування за законом по 1/3 частині квартири АДРЕСА_1 (житловою площею - 15,0 м2, загальною площею квартири - 33,9 м2), яка належала їх батьку.

У судове засідання позивач не з`явилась. Про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином. Надала суду клопотання про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги підтримала. Просила суд задоволити позов. Щодо вимог зустрічного позову не заперечувала.

У судове засідання відповідачі за первісним позовом не з`явились. Про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Надали суду клопотання про розгляд справи у їх відсутність. Просили суд задоволити вимоги зустрічного позову. Щодо вимог первісного позову не заперечували.

У судове засіданняпредставник третьої особи не з`явивсь. Про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Надав суду клопотання про розгляд справи у його відсутність. Просив суд прийняти рішення чинного законодавства.

Суд вважає, за можливе вирішити справу на підставі наявних у ній матеріалів та постановити заочне рішення, проти чого не заперечує позивач, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.

Відповідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положення цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному і об`єктивному розгляді справи, зібрані по справі докази, керуючись законом, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно ч. 1 ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтею 89 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

При розгляді справи судом встановлено, що 30 січня 1988 року ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 уклала шлюб з ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який був зареєстрований Вишнівським міським РАЦС Київської області.

З 1986 року ОСОБА_4 був членом житлово-будівельного кооперативу «Граніт» в м. Вишневе, Києво-Святошинського району, Київської області.

В 1990 році вони разом виплатили повну вартість квартири АДРЕСА_1 , що підтверджується довідкою № 8 від 18 грудня 2006 року виданою головою житлово-будівельного кооперативу «Граніт» ОСОБА_6.

Згідно ст. 15 Закону України «Про власність» від 07.02.1991 року член житлово-будівельного кооперативу, який повністю вніс свій пайовий внесок за квартиру, надану йому у користування, набуває права власності на це майно. Відповідно до ст. 16 вказаного закону - майно, нажите подружжям за час шлюбу, належить їм на праві спільної сумісної власності.

Квартира розташована на 7-му поверсі 9-ти поверхового будинку та складається з 1-ї кімнати житловою площею - 15,0 м2. Загальна площа квартири - 33,9 м2.

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть від 28 грудня 2010 року серія НОМЕР_1 .

Після його смерті відкрилася спадщина, яка складалася з квартири АДРЕСА_1 . Спадщину ОСОБА_4 нікому не заповідав. Спадкоємцями першої черги є його дружина - позивач по справі і діти - позивачі за зустрічним позовом.

14 серпня 2019 року позивач звернулася до Вишневої міської державної нотаріальної контори, де була заведена спадкова справа № 134 за 2019 рік після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 , з заявою про намір отримати свідоцтво про право на спадщину за законом, але їй постановою нотаріуса від 14 серпня 2019 року було відмовлено в цьому через те, що вона не змогла представити правовстановлюючі документи. Державним нотаріусом було рекомендовано для вирішення питання звертатися з позовом до суду для визнання права власності на спадкове майно.

Також КП "Бюро технічної інвентаризації Києво-Святошинської районної ради Київської області" листом від 13 червня 2019 року за № 984 на запит нотаріуса повідомило, що згідно матеріалів інвентаризаційної справи право власності квартиру АДРЕСА_1 не зареєстровано.

Як встановлено ч.1, 2, 5 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Частиною 3 ст. 1268 ЦК України визначено, що спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Згідно ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Як вбачається із статті 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ч.1 ст. 1220, ч. 3 ст.1223 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса або в сільських населених пунктах - до уповноваженої на це посадової особи відповідного органу місцевого самоврядування за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

На підставі наведеного, суд приходить до висновку, що спадкоємцем за законом до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 , а саме квартири АДРЕСА_1 (житловою площею - 15,0 м2, загальною площею квартири - 33,9 м2)є його дружина - ОСОБА_1 та діти - ОСОБА_2 і ОСОБА_3 , яка змінила прізвище після одруження.

Оскільки спадкодавцем за життя не було отримано відповідних документів, що посвідчують право власності на спірну квартиру, то право позивачів на отримання у власність спадкового майна є порушеним та підлягає захисту в судовому порядку.

Керуючись ст. ст. 1218, 1220, ч 1, 1268, 1269 ч. ч. 1, 2, ст. 1270 ч. 1, 1297 ЦК України, ст. ст. 2, 12, 81, 141, 200, 206, 247, 263-265, 268 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Житлово-будівельний кооператив «ГРАНІТ» про визнання права власності на спадкове майно - задоволити.

Зустрічний позов ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , третя особа: Житлово-будівельний кооператив «ГРАНІТ» про визнання права власності на спадкове майно - задоволити.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_2 , право власності на спадкове майно: 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 (житловою площею - 15,0 м2, загальною площею квартири - 33,9 м2) в порядку спадкування за законом, після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 .

Визнати за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_3 , право власності на спадкове майно: 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 (житловою площею - 15,0 м2, загальною площею квартири - 33,9 м2) в порядку спадкування за законом, після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 .

Визнати за ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП: НОМЕР_4 , право власності на спадкове майно: 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 (житловою площею - 15,0 м2, загальною площею квартири - 33,9 м2) в порядку спадкування за законом, після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 .

Копію заочного рішення негайно направити відповідачу. Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Заочне рішення суду може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення виготовлено 17 жовтня 2019 року.

Суддя Н.С. Пінкевич