1Справа № 335/8430/19 2-во/335/84/2019
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 жовтня 2019 року м. Запоріжжя

Орджонікідзевський районний суд м. Запоріжжя у складі судді: Апаллонової Ю.В., за участю секретаря Жечевої А.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про виправлення описки у судовому рішенні по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду із заявою про виправлення описки у рішенні Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 19.09.2019 по справі № 335/8430/18, 2/335/2320/2019.

В заяві зазначила, що рішенням Орджонікідзевського районного суду від 19 вересня 2019 року, позов ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини задоволено. При виготовлені рішення допущені описки. Так у тексті рішення вказано «Судом встановлено, що шлюбні відносини між сторонами припиненні спільне господарство не ведеться». У позовній заяві зазначено «З 01.09.2018 року з відповідачем проживаю окремо, спільне господарство не ведемо, спільного бюджету не маємо, шлюб існує формально. Крім того у рішенні від 19.09.2019 року вказано «Як вбачається з матеріалів справи, на утриманні позивачки знаходиться дитини, відповідач добровільно матеріальну допомогу на утримання дитини не надає». Про те в обґрунтування позовної заяви про стягнення з відповідача аліментів зазначено «На час подання позовної заяви між мною та відповідачем відсутня домовленість (договір) щодо аліментів на утримання дитини». Також у четвертому абзаці резолютивної частини рішення від 19.09.2019 року у зазначенні дати народження малолітньої дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 було допущена описка, а саме, помилково зазначено «народженнч» замість правильного «народження». На підставі вищевикладеного просила суд виправити зазначені описки у судовому рішенні.

У відповідності до ч. 2 ст. 269 ЦПК України, питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

У відповідності із ст.269ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені у рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Відповідно до ч. 2 ст. 269 ЦПК України заяву про внесення виправлень вирішено без повідомлення учасників справи.

Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до п.19 постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 16 листопада 2016 року «Про судове рішення у цивільній справі», вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може ускладнити виконання в цілому судового рішення.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Під загальним поняттям «описка» розуміється неправильне написання слів. При цьому такі описки мають бути такими, що призводять до неправильного сприйняття або розуміння судового рішення.

Верховний Суд в постанові від 14 січня 2019 року по справі № 369/8367/16-ц (провадження № 61-10808св18) виходив з того, що описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття. Верховний Суд зауважив, що суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудність.

Суд, дослідивши заяву про виправлення описки, матеріали справи, не знаходить підстав для виправлення описки в рішенні суду, оскільки зазначене заявником не є опискоюта не впливає на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

На підставі викладеного, керуючись ст. 269 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в судовому рішенні від 19 вересня 2019 року за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Запорізького апеляційного суду через Орджонікідзевський районний суд м.Запоріжжя протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Ю.В. Апаллонова