Номер провадження: 22-ц/813/5631/19
Номер справи місцевого суду: 509/1756/18
Головуючий у першій інстанції Бочаров А. І.
Доповідач Драгомерецький М. М.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.10.2019 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з цивільних справах:

головуючого судді: Драгомерецького М.М.

суддів колегії: Дрішлюка А.І.,

Черевка П.М.,

при секретарі: Півнєві Д.С.,

за участю: адвоката відповідача ОСОБА_1 . - Байдеріна О.А.,

адвоката позивача ОСОБА_2. - Томашевського Р.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою адвоката Байдеріна Олександра Анатолійовича в інтересах ОСОБА_1 на ухвалу Овідіопольського районного суду Одеської області від 04 квітня 2019 року по справі за позовом ОСОБА_2 до Державного реєстратора Комунального підприємства Новоселівської сільської ради «Регіонального бюро Державної реєстрації» Алєксєєвої Юлії Сергіївни, ОСОБА_1 про визнання рішення незаконним та поновлення права власності,-

В С Т А Н О В И В:

11 травня 2018 року ОСОБА_2 звернувся до суду із позовом до Державного реєстратора КП Новоселівської сільської ради «Регіонального бюро Державної реєстрації» Алєксєєвої Ю.С., ОСОБА_1 про визнання рішення незаконним та поновлення права власності.

14 березня 2019 року адвокат Григор`єв В.В. в інтересах ОСОБА_2 звернувся до суду із заявою про призначення почеркознавчої експертизи. Посилаючись на те, що 01 червня 2018 року позивач отримав від Державного реєстратора КП Новоселівської сільської ради «Регіонального бюро Державної реєстрації» Алєксєєвої Ю.С. документи, які стали підставою для проведення державної реєстрації права власності на нерухоме майно, а саме житловий будинок, загальною площею 98,2 кв. м, а також земельну ділянку на якій розташований житловий будинок кадастровий номер :02:011:0050, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 за ОСОБА_1 .. Разом із надісланими копіями документів була наявна копія вимоги про усунення порушень від 23.01.2018р. за №23/01/18 та копію повідомлення про вручення вимоги про усунення порушень від 03.02.2018р..

Зі змісту повідомлення про вручення вимоги вбачається, що позивач ОСОБА_2 нібито отримав вимогу за адресою: АДРЕСА_2 особисто 03.02.2018р., про те позивач взагалі не мешкає за вказаною адресою з 2014 року та за даною адресою навіть не зареєстрований, тому отримати вимогу від 23.01.2018р. за №23/01/18 не міг та підпис на повідомленні про вручення вимоги позивачу не належить. На підтвердження вказаних обставин є Акт складений мешканцями будинку за адресою: АДРЕСА_3 , про те, що ОСОБА_2 за вказаною адресою ніколи не мешкав та дана особа їм невідома.

Таким чином, посилаючись на те, що він вище вказану вимогу про усунення порушень не отримував та підпис на повідомленні про отримання вимоги належить не йому, а іншій особі, ОСОБА_2 звернувся до суду із заявою про призначення комплексної почеркознавчої експертизи на вирішення якої поставити наступне питання:

Чи належить підпис ОСОБА_2 на повідомленні кур`єрської компанії «POST MEDIA» штрих код 300412 про вручення вимоги від 23.01.2018р. за №23/01/18 03.02.2018р. в графі «ОТПРАВЛЕНИЯ ДОСТАЛЕНО» після прізвища « ОСОБА_2 » ОСОБА_2 або іншій особі?

- підчас вирішення питання про призначення експертизи витребувати у ОСОБА_1 оригінал повідомлення кур`єрської компанії «POST MEDIA» штрих код 300412 про вручення вимоги від 23.01.2018 року за №23/01/18 03.02.2018 року ОСОБА_2

- проведення експертизи доручити Одеському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (м. Одеса, вул. Ланжеронівська, 21);

- оплату витрат експертизи покласти на позивача по справі.

в судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_1 проти задоволення клопотання заперечував та просив суд у його задоволенні відмовити з підстав, зазначених в письмових запереченнях проти клопотання.

Ухвалою Овідіопольського районного суду Одеської області від 04 квітня 2019 року заяву задоволено в повному обсязі.

В апеляційній скарзі адвокат Байдерін О.А. в інтересах ОСОБА_1 просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та постановити нову, якою у задоволенні заяви відмовити та справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції, посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права.

У судове засідання до суду апеляційної інстанції сторони по справі не з`явились, але про розгляд справи вони сповіщались належним чином та завчасно. Крім того, інтереси позивача ОСОБА_2 та відповідача ОСОБА_1 представляють їх адвокати.

Тому у відповідності до ч. 2 ст. 372 ЦПК України неявка належним чином повідомлених сторін у судове засідання не перешкоджає розглядові справи та доступі до суду апеляційної інстанції.

Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши доводи, викладені в апеляційній скарзі, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню частково з наступних підстав.

У частинах 1 та 2 ст. 367 ЦПК України, що набрав чинність з 15 грудня 2017 року, зазначено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Згідно статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

У частині 1 статті 81 ЦПК України зазначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

За змістом статті 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу.

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Питання, які ставляться експерту, і його висновок щодо них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта.

У частинах 1 та 3 статті 107 ЦПК України зазначено, що матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом, або учасник справи, якщо експертиза проводиться за його замовленням. При призначенні експертизи суд з урахуванням думки учасників справи визначає, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи. Суд може також заслухати призначених судом експертів з цього питання. Копії матеріалів, що надаються експерту, можуть залишатися у матеріалах справи.

При визначенні матеріалів, що надаються експерту чи експертній установі, суд у необхідних випадках вирішує питання про витребування відповідних матеріалів за правилами, передбаченими цим Кодексом для витребування доказів.

Судом першої інстанції встановлено, що 11.05.2018 року ОСОБА_2 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , звернувся до Овідіопольського районного суду Одеської області з позовом до Державного реєстратора Комунального підприємства Новоселівської сільської ради «Регіонального бюро державної реєстрації» Алєксєєвої Юлії Сергіївни, адреса: Одеська область, Березівський район , с. Новоселівка, вул . Нова, 77А та ОСОБА_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_6 про визнання рішення про державну реєстрацію права власності незаконним та поновлення права власності.

Ухвалою Овідіопольського районного суду Одеської області від 17.05.2018 року провадження по справі відкрито.

14 березня 2019 року адвокат Григор`єв Віктор Олександрович в інтересах позивача ОСОБА_2 звернувся до суду з клопотанням про призначення комплексної почеркознавчої експертизи на вирішення якої поставити питання:

Чи належить підпис ОСОБА_2 на повідомленні кур`єрської компанії «POST MEDIA» штрих код 300412 про вручення вимоги від 23.01.2018 року за №23/01/18 03.02.2018 року в графі «ОТПРАВЛЕНИЯ ДОСТАВЛЕНО» після прізвища « ОСОБА_2 » ОСОБА_2 або іншій особі?.

Мотивуючи тим, що 01 червня 2018 року позивач отримав від державного реєстратора Алєксєєвої Юлії Сергіївни Комунального підприємства Новоселівської сільського ради «Регіональне бюро державної реєстрації» документи, які стали підставою для проведення державної реєстрацію права власності на нерухоме майно, а саме житловий будинок, загальною площею 98,2 кв.м., та земельну ділянку, кадастровий номер :02:011:0050, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 за ОСОБА_1 . Разом із надісланими копіями документів була наявна копія вимоги про усунення порушень від 23.01.2018 року за №23/01/18 та копію повідомлення про вручення вимоги про усунення порушень від 03.02.2018 року.

Відповідно до пункту 46 Порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №868 від 17.10.2013 року для проведення державної реєстрації права власності на підставі договору іпотеки, що містить застереження про задоволення вимог іпотекодержателя, заявник, крім документа, що підтверджує виникнення, перехід та припинення речових прав на нерухоме майно (договір іпотеки, перехід права вимоги і т.д.), подає: 1) завірену в установленому порядку копію письмової вимоги про усунення порушень, надіслану іпотекодержателем іпотекодавцеві та боржникові, якщо він є відмінним від іпотекодавця, в якій зазначається стислий зміст порушеного зобов`язання, вимога про виконання порушеного зобов`язання у не менш як 30-денний строк та попередження про звернення стягнення на предмет іпотеки у разі невиконання такої вимоги; 2) документ, що підтверджує завершення 30-денного строку з моменту отримання іпотекодавцем та боржником, якщо він є відмінним від іпотекодавця, письмової вимоги іпотекодержателя у разі, коли більш тривалий строк не зазначений у письмовій вимозі, надісланій іпотекодержателем іпотекодавцеві та боржникові, якщо він є відмінним від іпотекодавця.

У позовній заяві ОСОБА_2 стверджує, що він вказану вимогу про усунення порушень не отримував та підпис на повідомленні про отримання вимоги належить не йому, а іншій особі, про що ОСОБА_2 звернувся до правоохоронних органів із заявою про скоєння злочину та дані відомості були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002604 від 20.12.2018 року (т. 2, а. с. 75-78).

Ухвалою Овідіопольського районного суду Одеської області від 04 квітня 2019 року задоволено клопотання та призначена комплексна судова почеркознавча експертиза, проведення якої доручено експертам Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз, на вирішення судових експертів поставлено питання: Чи належить підпис від імені ОСОБА_2 на повідомленні кур`єрської компанії «POST MEDIA» штрих код 300412 про вручення вимоги від 23.01.2018 року за №23/01/18 03.02.2018 року в графі «ОТПРАВЛЕНИЕ ДОСТАВЛЕНО» після прізвища « ОСОБА_2 » ОСОБА_2 або іншій особі? (т. 2, а. с. 174-176).

Задовольняючи клопотання адвоката Григор`єва Віктора Олександровича в інтересах позивача ОСОБА_2 про призначення комплексної почеркознавчої експертизи, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем оспорюється належність йому підпису на повідомленні кур`єрської компанії «POST MEDIA» штрих код 300412 про вручення вимоги від 23.01.2018 року за №23/01/18 03.02.2018 року в графі «ОТПРАВЛЕНИЕ ДОСТАВЛЕНО» після прізвища « ОСОБА_2 », яке відноситься до документів, які стали підставою для проведення державної реєстрацію права власності на спірне нерухоме майно, й для даної обставини, що має значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідну обставину неможливо, сторонами не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань.

Проте, з таким висновком суду першої інстанції погодитись в повному обсязі неможливо, виходячи з наступного.

Частиною 1 та 2 ст. 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

За змістом статей 12 та 81 ЦПК України, який набрав чинності з 15 грудня 2017 року, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Враховуючи те, що сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх доводів та заперечень, а перевірка вказаних обставин має значення для правильного вирішення спору, колегія суддів вважає, що вказаний доказ стосується предмету доказування по справі.

Однак, згідно із пунктами 1.1, 1.3-1.10 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністра юстиції України від 08 жовтня 1995 року №53/5,та зареєстрованої в Міністерстві України №705/3145 від 03 листопада 1998 року, в редакції чинної на час призначення судової експертизи, основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (літерних та цифрових) і підпису. Об`єктом почеркознавчої експертизи є почерковий матеріал, в якому відображені ознаки почерку певної особи у тому обсязі, в якому їх можна виявити для вирішення поставлених завдань.

Для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів.

Для проведення досліджень орган (особа), який (яка) призначив (ла) експертизу (залучив (ла) експерта), повинен (на) надати експерту вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку (цифрових записів, підпису) особи, яка підлягає ідентифікації.

Вільними зразками є рукописні тексти, рукописні записи (літерні та цифрові), підписи, достовірно виконані певною особою до відкриття кримінального провадження, провадження у справах про адміністративні правопорушення, цивільних, адміністративних чи господарських справах і не пов`язані з їх обставинами;

умовно-вільними є зразки почерку та (або) підпису, виконані певною особою до відкриття провадження у справі, але пов`язані з обставинами цієї справи або виконані після відкриття провадження у справі та є як пов`язаними зі справою, так і не пов`язаними з її обставинами;

експериментальні зразки почерку та (або) підпису, що виконані за завданням органу (особи), який (яка) призначив (ла) експертизу (залучив (ла) експерта), у зв`язку з призначенням такої експертизи.

Перед приєднанням вільних та умовно-вільних зразків до матеріалів справи орган (особа), який (яка) призначив (ла) експертизу (залучив (ла) експерта), має пред`явити їх особі, яка підлягає ідентифікації. У документі, що є підставою для проведення експертизи, орган (особа), який (яка) призначив (ла) експертизу (залучив (ла) експерта), зобов`язаний (зобов`язана) зазначити документи, у яких містяться вільні, умовно-вільні зразки почерку та (або) підпису особи.

У разі неможливості пред`явити зазначені зразки (смерть виконавця, від`їзд тощо) як зразки слід надавати документи або інші папери, на яких рукописні тексти (підписи) достовірно виконані особою, щодо якої ставиться питання з ідентифікації її як виконавця досліджуваного рукопису (наприклад, заяву про отримання паспорта (форма №1), паспорт, різного роду посвідчення, на яких є власноручний підпис, тощо).

Вільні зразки по змозі повинні відповідати об`єкту, який досліджується, за часом виконання, за видом матеріалів письма (папір, олівець, кулькова ручка тощо), за формою документа (накладні, відомості тощо), за його змістом та цільовим призначенням.

Якщо текст (підпис), що досліджується, виконано друкованими літерами або спеціальним шрифтом, слід по змозі надати вільні зразки аналогічного характеру.

Відбирати експериментальні зразки почерку необхідно у два етапи. На першому етапі особа, почерк якої підлягає ідентифікації, виконує текст за тематикою, близькою до досліджувального об`єкта, у звичних умовах (сидячи за столом, із звичним приладдям письма, при денному освітленні). На другому етапі зразки відбираються під диктовку тексту, аналогічного за змістом тому, що досліджується, або спеціально складеного тексту, який містить фрази, слова і цифри, узяті з рукописного тексту, що досліджується. На цьому етапі зразки відбираються в умовах, що максимально наближаються до тих, у яких виконувався рукописний текст, що досліджується, тобто в тій самій позі (лежачи, стоячи тощо), таким самим приладдям письма та на папері того самого виду (за розміром, лінуванням, характером поверхні тощо), що й документ, який досліджується. Якщо буде помічено, що той, хто пише, намагається змінити свій почерк, темп диктовки слід прискорити.

У разі коли тексти, що досліджуються, і особливо підписи виконувались на бланках (касові ордери, квитанції, поштові перекази, платіжні відомості тощо), експериментальні зразки слід відбирати на таких самих бланках або на папері, що розграфлений відповідно до бланка.

Якщо розташування підпису, що досліджується, не визначається характером документа, експериментальні зразки відбираються на окремих аркушах як лінованого, так і нелінованого паперу.

Після нанесення 10 - 15 експериментальних підписів аркуші паперу треба міняти.

Якщо рукописний текст, що досліджується, виконано друкованими літерами і цифрами або спеціальним шрифтом (креслярським, бібліотечним тощо), експериментальні зразки на другому етапі також повинні бути виконані друкованими літерами і цифрами або відповідним шрифтом.

Переписування з документа, що досліджується, або з машинописного (друкарського) тексту неприпустиме.

Якщо вбачаються підстави, що виконавець досліджуваного рукописного тексту намагався змінити свій почерк (писав лівою рукою, з іншим нахилом тощо), додатково відбираються зразки, виконані таким самим чином.

Якщо дослідженню підлягає рукописний текст, то вільні та експериментальні зразки надаються у вигляді текстів. При дослідженні підписів та обмежених за обсягом рукописних записів (буквених та цифрових) вільні та експериментальні зразки надаються як у вигляді відповідних текстів (записів), так і у вигляді підписів.

Експериментальні зразки посвідчуються органом (особою), який (яка) призначив (ла) експертизу (залучив (ла) експерта). У посвідчувальному написі зазначаються прізвище, ім`я та по батькові виконавця, а також особливості зразка (написані лівою рукою, спеціальним шрифтом тощо).

Як вільні, так і експериментальні зразки буквеного або цифрового письма бажано надавати не менше ніж на 15 аркушах. Чим коротший досліджуваний текст (запис), тим більша потреба у вільних зразках. Вільні зразки підпису надаються по змозі не менше ніж на 15 документах, експериментальні - у кількості не менше 5 - 8 аркушів.

Якщо необхідно встановити, чи виконаний підпис від імені певної особи іншою особою, надаються вільні та експериментальні зразки почерку та підписів обох осіб. При цьому додатково відбираються експериментальні зразки почерку передбачуваного виконавця не менше ніж на 10 - 15 аркушах у вигляді записів прізвища та ініціалів особи, від імені якої виконано підпис.

При вилученні вільних зразків підписів особи, від імені якої виконано досліджуваний підпис, слід відшукувати документи з варіантом підпису, найбільш схожим на підпис, що досліджується. Такі підписи найчастіше зустрічаються у документах, аналогічних досліджуваному.

При відібранні експериментальних зразків підпису особи, від імені якої виконано підпис, слід запропонувати їй розписатися всіма застосовуваними нею варіантами підписів.

Якщо з певних причин виконати будь-які вимоги, що стосуються відбирання та надання зразків, не було можливості, про це слід указати в документі про призначення експертизи (залучення експерта).

Як вбачається з матеріалів справи, при призначення судової експертизи відібрання експериментальних зразків) підпису позивача проводилось з порушенням порядку встановленого вказаною Інструкцією не на такому самому бланку або на папері, що розграфлений відповідно до бланка й не в судовому засіданні у відсутності сторін по справі (12 квітня та 19 квітня 2019 року) (т. 2, а. с. 182-194, 195, 210-224).

За таких підстав, колегія суддів дійшла висновку про те, що суд першої інстанції на наведене уваги не звернув та передчасно вирішив питання про призначення судової експертизи, що призвело до постановлення помилкової ухвали й у відповідності до п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України є підставою для скасування ухвали суду першої інстанції та направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст. ст. 367 ч. 1, 2, 374 ч. 1 п.6, 379 ч. 1, 3, 4, 381 - 384 ЦПК України, Одеський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати у цивільних справах,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу адвоката Байдеріна Олександра Анатолійовича в інтересах ОСОБА_1 задовольнити частково, ухвалу Овідіопольського районного суду Одеської області від 04 квітня 2019 року скасувати.

Справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та подальшому оскарженню не підлягає.

Повний текст судового рішення складено: 24 жовтня 2019 року.

Судді Одеського апеляційного суду: М.М.Драгомерецький

А.І.Дрішлюк

П.М.Черевко