Справа № 206/6521/17
Провадження № 2/206/52/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
23.10.2019 Самарський районний суд м. Дніпропетровська
головуючий суддя Маштак К.С.
секретаря судового засідання Мороза К.Т.
представника відповідача Роговської ОСОБА_1
представника третьої особи ОСОБА_2
судового експерта Ніколайчук Т.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Дніпрі заяву представника позивача ОСОБА_3 . про призначення посмертної судово-медичної експертизи у цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , треті особи: Восьма дніпровська державна нотаріальна контора, ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про застосування наслідків нікчемного правочину, -
В провадженні Самарського районного суду м. Дніпропетровська знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , треті особи: Восьма дніпровська державна нотаріальна контора, ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про застосування наслідків нікчемного правочину.
Предметом та підставою позову є застосування наслідків недійсного (нікчемного) правочину до заповіту НАЕ 172587, складеного 27.12.2014 року від імені ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , посвідченого державним нотаріусом Восьмої дніпропетровської нотаріальної контори Хорішко О.М., зареєстрованого в реєстрі № 1-1418, в зв`язку з його нікчемністю через те, що оспорюваний позивачем заповіт в супереч положенням ст.ст. 207, 1247 ЦК України містить підпис ОСОБА_8 , не відповідає формі заповіту та не містить обов`язковий реквізитів.
У підготовчому судовому засіданні представник позивача просила призначити по справі комплексну судову експертизу, на вирішення якої поставити питання: чи міг ОСОБА_8 , в силу свого захворювання, та за умови встановлення інвалідності І гр. по зору з 06.08.1988 року, та підтвердженням інвалідності по зору у 2005 році з показниками зору Vis OD = 0, Vis OS = 0,04, самостійно здійснювати підпис заповіту 27.12.2014 року? Чи належить ОСОБА_8 підпис на заповіті НАЕ НОМЕР_1 , складеному 27.12.2014 року від імені ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , посвідченого державним нотаріусом Восьмої дніпропетровської державної нотаріальної контори Хорішко О.М., зареєстрованого в реєстрі № 1-1418?
12.04.2019 ухвалою Самарського районного суду м. Дніпропетровська у складі судді Маштака К.С. заяву представника позивача Клименко ОСОБА_9 . про призначення експертизи задоволено частково, призначено по даній цивільній справі судову почеркознавчу експертизу, на вирішення якої поставлено наступні питання: 1) Чи міг ОСОБА_8 , в силу свого захворювання, та за умови встановлення інвалідності І гр. по зору з 06.08.1988 року, та підтвердженням інвалідності по зору у 2005 році з показниками зору Vis OD = 0, Vis OS = 0,04, самостійно виконати підпис заповіту 27.12.2014 року? 2) Чи виконано підпис від імені ОСОБА_8 у заповіті НАЕ 172587, складеному 27.12.2014 року від імені ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , посвідченого державним нотаріусом Восьмої дніпропетровської державної нотаріальної контори Хорішко О.М., зареєстрованого в реєстрі № 1-1418 тією особою, від імені якої він зазначений, чи іншою особою, навмисно зміненим почерком з імітуванням підпису ОСОБА_8 ? Мотивами часткового задоволення заяви про призначення комплексної судової експертизи було те, що для вирішення поставлених представником позивача питань достатньо призначення почеркознавчої експертизи, що входить до її спеціалізації, згідно Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 8 жовтня 1998 року № 53/5.
12.09.2019 на адресу суду надійшов висновок експерта № 2649-19 за результатами проведення судової почеркознавчої експертизи у цивільній справі № 206/6521/17, згідно якого експерт дійшов висновку, що у разі виконання досліджуваного підпису особою із сформованим почерком, яка на момент виконання цього підпису мала обмеження або виключення зорового контролю при письмі, у почерковому об`єкті відображаються діагностичні ознаки (збиваючі фактори), що за симптокомплексами-еталонами, що викладені у методиці (реєстраціний код 1.1.27), відноситься до природних зовнішніх збиваючих факторів. Підписи від імені ОСОБА_8 в графі «Заповідач: ОСОБА_8 » у двох примірниках заповіту, складеного 27.12.2014 від імені ОСОБА_8 , що посвідчений державним нотаріусом Хорішко О.М. та зареєстрований в реєстрі за № 1-1418 виконані ОСОБА_8 .
16.09.2019 провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , треті особи: Восьма дніпровська державна нотаріальна контора, ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про застосування наслідків нікчемного правочину поновлено.
17.10.2019 у судовому засіданні представник позивача просила призначити по справі посмертну судово-медичну комісійну експертизу, на вирішення якої поставити питання:чи міг ОСОБА_8 , в силу свого захворювання, та за умови встановлення інвалідності І гр. по зору з 06.08.1988 року, та підтвердженням інвалідності по зору у 2005 році з показниками зору Vis OD = 0, Vis OS = 0,04, бачити написане та самостійно, здійснити власноручний підпис у тексті документа без стороннього втручання 27.12.2014?
Мотивами для призначення даної експертизи представник позивача вказала те, що відповідно до змісту висновку експерта № 2649-19, судовий експерт, що проводив дослідження не відповів на питання: чи міг ОСОБА_8 , в силу свого захворювання, та за умови встановлення інвалідності І гр. по зору з 06.08.1988 року, та підтвердженням інвалідності по зору у 2005 році з показниками зору Vis OD = 0, Vis OS = 0,04, самостійно здійснювати підпис заповіту 27.12.2014 року? З урахування того, що відповідач по справі стверджує, що за життя ОСОБА_8 міг бачити та самостійно підписувати документи, в той же час як допитані свідки по справі стверджують протилежне, представник позивача вважає за необхідне для встановлення істини по справі призначити посмертну судово-медичну комісійну експертизу.
Представник відповідача заперечувала проти призначення експертизи та просила у задоволенні клопотання відмовити повністю з огляду на те, що заявлене клопотання вже було розглянуто судом, на поставленні запитання експертом було надано відповіді та надано пояснення в судовому засіданні, а представник позивача не скористалась правом апеляційного оскарження, у разі незгоди з рішенням суду.
У судовому засідання судовий експерт ОСОБА_10 надала роз`яснення висновку експерта № 2649-19 за результатами проведення судової почеркознавчої експертизи у цивільній справі № 206/6521/17 та у судовому засідання зазначила, що якщо на момент виконання підпису в особи вже було сформований підпис, він може здійснити підпис документів. ОСОБА_8 міг самостійно виконати підпис заповіту, оскільки вади не впливають на підпис. Перше питання суто діагностичне, все що в людей сформовано в голові, вони зможуть відобразити, але будуть деякі особливості та вони вплинуть на координацію рухів та його підпис. Судовий експерт не зможе відповісти на питання чи самостійно він підписав документи, чи йому допомогли підписати. В даному випадку наявні фактори, які свідчать, що підпис виконав саме ОСОБА_8 Медична експертиза не відповість на поставлене питання чи міг він самостійно здійснити підпис, медичні експерти зможуть надати лише відповідь чи усвідомлював він значення своїх дій. ОСОБА_8 не бачить документ, у нього 0 % зір, скоріш за все йому показали, де треба поставити підпис. Поставлене питання відноситься до почеркознавчої спеціальності. Жоден експерт не відповість на питання чи підвели ОСОБА_8 до документу чи він сам підійшов.
Проаналізувавши зміст питань, які пропонує поставити представник позивача та підстави заяви, предмет доказування у даній справі, вислухавши думку представника відповідача, пояснення судового експерта Ніколайчук Т.В. та дослідивши матеріали справи, в тому числі висновок експерта № 2649-19 за результатами проведення судової почеркознавчої експертизи у цивільній справі № 206/6521/17, суд приходить до наступних висновків.
Відповідно до статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів),що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.
Відповідно до ч. 3 ст. 102 ЦПК висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.
Згідно ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо, сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу.
При цьому, згідно ч. 1 ст. 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.
Таким чином, окрім іншого, суд вирішуючи питання щодо призначення експертизи має зокрема дослідити мотиви та підстави для її призначення, а також і те чи стосуються порушене заявником питання предмету доказування.
Крім того, відповідно ч. 1 ст. 105 ЦПК України призначення експертизи судом є обов`язковим у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами.
Відповідно до ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом, зокрема, подавати суду клопотання та докази.
У відповідності до п. 2 постанови пленуму ВСУ № 8 від 30.05.97 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», неприпустимо призначати експертизу у випадках, коли з`ясування певних обставин не потребує спеціальних знань, а також порушення перед експертом правових питань, вирішення яких віднесено законом до компетенції суду.
Суд враховує, що недотримання порядку призначення та проведення судової експертизи має наслідком затягування судового процесу і призводить до порушення вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, учасником якої є Україна.
Судова експертиза повинна призначатися лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять саме до предмету доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.
П. 1.1 Розділу І Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 8 жовтня 1998 року № 53/5 встановлено, що основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (літерних та цифрових) і підпису. Такою експертизою вирішуються і деякі неідентифікаційні завдання (установлення факту виконання рукописного тексту під впливом будь-яких факторів, що заважають (природних: хворобливий стан, хронічні захворювання, вікові зміни; тимчасових зовнішніх: незвичне тримання засобу для писання, незвична поза, обмеження зорового контролю тощо; тимчасових внутрішніх: алкогольне сп`яніння, фармакологічні, наркотичні засоби тощо; штучних: викривлення письма зміненими рухами); визначення статі виконавця, а також належності його до певної групи за віком тощо).
Відповідно до п. 1.2 Розділу 2 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 8 жовтня 1998 року № 53/5 експерт може відмовитися від проведення експертизи, якщо наданих йому матеріалів недостатньо для виконання покладених на нього обов`язків, а витребувані додаткові матеріали не надані, або якщо поставлені питання виходять за межі його спеціальних знань. Повідомлення про відмову повинно бути вмотивованим.
Відповідно до п. 2.3 Розділу 2 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 8 жовтня 1998 року № 53/5 експерту забороняється вирішувати питання, які виходять за межі спеціальних знань експерта та з`ясування питань права і надавати оцінку законності проведення процедур, регламентованих нормативно-правовими актами.
Так, судом було призначено судову почеркознавчу експертизу на вирішення якої, окрім іншого було поставлене питання: Чи міг ОСОБА_8 , в силу свого захворювання, та за умови встановлення інвалідності І гр. по зору з 06.08.1988 року, та підтвердженням інвалідності по зору у 2005 році з показниками зору Vis OD = 0, Vis OS = 0,04, самостійно виконати підпис заповіту 27.12.2014 року. Експертом було надано відповідь на це питання та в судовому засіданні роз`яснено свій висновок та судом з`ясовано суть відповіді експерта.
Судовий експерт не відмовився від проведення експертизи та надання відповіді на поставлене питання, як того передбачено п. 1.2 Розділу 2 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 8 жовтня 1998 року № 53/5, а навпаки пояснив в судовому засіданні, що поставлене питання відноситься виключно до компетенції почеркознавчої експертизи та медичний експерт не надасть відповіді на поставлене питання, оскільки це не його компетенція.
Згідно з ч. 1, 2 ст. 113 ЦПК України, якщо висновок експерта буде визнано неповним або неясним, судом може бути призначена додаткова експертиза, яка доручається тому самому або іншому експерту (експертам). Якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам).
Оцінюючи викладені доводи, суд вважає, що подавши заяву про призначення посмертної судово-медичної експертизи, представник позивача не обґрунтувала необхідність її призначення виходячи зі змісту, обставин, предмету та підстав заявлених позовних вимог та взагалі не зазначила яку саме (додаткову або повторну) експертизу необхідно призначити, враховуючи, що доводи, викладені у заяві та у судовому засідання, з яких необхідно призначити експертизу суперечливі, не вказала експертну установу, якій необхідно доручити проведення цієї експертизи та не вказала на кого вона просить покласти витрати пов`язані із залученням експерта.
Також, позивач та представник позивача не скористалися своїм правом призначення експертизи на замовлення учасника справи до подання позовної заяви та під час судового розгляду.
До того ж, згідно Інструкції про проведення судово-медичної експертизи, затвердженої наказом Міністерства охорони здоров`я України від 17.01.95 р. № 6, до компетенції судово-медичної експертизи не входить вирішення питання щодо можливості особи, в силу свого захворювання, та за умови встановлення інвалідності І ОСОБА_11 . по зору бачити написане та самостійно, здійснити власноручний підпис у тексті документа без стороннього втручання.
Окрім цього, вирішення даного питання вже було предметом судового розгляду, за результатами якого судом було постановлено ухвалу.
Статтею 129 Конституції України передбачені основні засади судочинства в Україні, однією з яких являться забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.
Згідно п. 5 ч. 1 ст. 43 ЦПК України учасники справи мають право оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 352 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково. Ухвала суду першої інстанції оскаржується в апеляційному порядку окремо від рішення суду у випадках, передбачених статтею 353 цього Кодексу.
Відповідно до п. 12 ч. 1 ст. 353 ЦПК України окремо від рішення суду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції щодо призначення експертизи.
Натомість, позивач та представник позивача не скористалися своїм правом на апеляційне оскарження ухвали суду про призначення експертизи.
Таким чином, з метою не допущення порушення прав учасників процесу та недопущення безпідставного зупинення провадження та порушення розумних строків розгляду даної цивільної справи, суд приходить до висновку, що достатні та обґрунтовані підстави для призначення відповідної експертизи відсутні.
На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 76, 83, 103, 104, 260, 261, 263, 264 ЦПК України, -
У задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_3 . про призначення посмертної судово-медичної експертизи у цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , треті особи: Восьма дніпровська державна нотаріальна контора, ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про застосування наслідків нікчемного правочину- відмовити повністю.
Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Повне судове рішення у формі ухвали складено 28.10.2019.

Суддя К.С. Маштак