Справа № 589/1253/18
Провадження № 2/589/262/19
20 вересня 2019 року
Шосткинський міськрайонний суд Сумської області у складі:
головуючого судді Курбанової А.Р.,
за участю секретаря судового засідання Ніколаєнко В.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Шостка цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Шосткинської міської ради про визнання особи такою, що втратила право користування житлом,-
Позивач звернулася до суду з позовом про визнання ОСОБА_2 таким, що втратив право користування квартирою АДРЕСА_1 . В обгрунтування позову вказує, що вона є наймачем квартири АДРЕСА_1 . Крім неї, у вказаній квартирі зареєстрований її колишній чоловік ОСОБА_2 та їх син ОСОБА_3 . Відповідач по справі - ОСОБА_2 з кінця 2012 року і по теперішній час у зазначеній квартирі не проживає, не приймає жодної участі в утриманні квартири, не оплачує комунальні послуги, які нараховуються за кількістю зареєстрованих в житлі осіб, всі витрати по утриманню житла несе позивач, крім того вона не може отримати державну житлову субсидію, що ставить її у скрутне матеріальне становище.
В судовому засіданні позивач позовну заяву підтримала з наведених підстав, надала згоду на заочний розгляд справи.
Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Шосткинська міська рада правом на участь в судовому засіданні свого представника не скористалась, звернувшись до суду із заявою про розгляд справи за його відсутності, та вказавши у відзиві, що при вирішенні справи покладається на розсуд суду.
Відповідач ОСОБА_2 , належним чином повідомлений про час, дату та місце розгляду справи, в судове засідання повторно не з`явився, причини неявки суду не повідомив, із заявою про розгляд справи у його відсутності до суду не звертався, відзиву на позов до суду не надав.
З урахуванням викладеного, в судовому засіданні 02 квітня 2019 року ухвалою Шосткинського міськрайонного суду Сумської області у відповідності із ч.1 ст. 224 ЦПК України постановлено провести заочний розгляд справи.
Заслухавши пояснення позивача, покази свідків, дослідивши докази, наявні в матеріалах справи, суд прийшов до наступного.
Рішенням Шосткинського міського суду від 22.06.1994 року за позивачем визнано право на користування квартирою АДРЕСА_1 . (а.с. 8).

Довідкою про склад сім`ї, відміткою в паспорті позивача та довідкою ЦНАП підтверджується, що у вказаній квартирі зареєстровані позивач з 05.08.1994, відповідач - ОСОБА_2 з вересня 1994р. та їх син - ОСОБА_3 з 23.09.1994р. (а.с. 4, 7, 20).

З актів від 29.03.2017 та 23.03.2018 вбачається, що відповідач по справі не проживає в квартирі АДРЕСА_1 з 2012 року (а.с. 11-12).

Вказані обставини підтверджуються і показами свідків ОСОБА_4 (сусідки), ОСОБА_5 та ОСОБА_6 (батьки позивача, відповідач є їх колишнім зятем), які, кожен окремо, підтвердили, що відповідач дійсно не проживає у вказаному житлі тривалий час (більше п`яти років) після розірвання шлюбу з позивачем, речей у квартирі не має, комунальні послуги не сплачує. Жодних перешкод для проживання не було. Свідки ОСОБА_7 і ОСОБА_6 зазначили, що відповідач зловживав спиртними напоями і поїхав після того, як позивач перестала давати йому гроші.

Відповідно до копії медичної картки відповідача з Сумської міської стоматполікліники, відповідач під час звернення до цієї установи в 2013 року вказав своє місце проживання: АДРЕСА_2 .

Згідно з ст. 64 ЖК члени сім`ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов`язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. Повнолітні члени сім`ї несуть солідарну з наймачем майнову відповідальність за зобов`язаннями, що випливають із зазначеного договору. До членів сім`ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Членами сім`ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство. Якщо особи, зазначені в частині другій цієї статті, перестали бути членами сім`ї наймача, але продовжують проживати в займаному жилому приміщенні, вони мають такі ж права і обов`язки, як наймач та члени його сім`ї.

Матеріалами справи, поясненнями позивача та свідків в судовому засіданні підтверджується, що відповідач вселився до спірного житла як член сім`ї наймача - ОСОБА_1 . В подальшому відповідно до свідоцтва про розірвання шлюбу /а.с. 9/ шлюб між сторонами розірвано 28.12.2012р., тобто він втратив статус члена сім`ї наймача. При цьому, наведеними по тексту рішення вище доказами підтверджується факт відсутності його за місцем мешкання строком більш ніж 6 місяців.

Відповідно до ч. 3 ст. 47 Конституції України та ч. 4 ст. 9 ЖК Української РСР, ніхто не може бути примусово позбавлений права користування житловим приміщенням інакше, як з підстав і в порядку, передбачених законом за відповідним рішенням суду.

Виходячи із положень Конституції України про гарантування громадянам свободи пересування і вільного вибору місця проживання, сама по собі наявність чи відсутність реєстрації не може бути підставою як для визнання права користування жилим приміщенням за особою, яка вселилася до наймача, так і для відмови в цьому.

Відповідно до ч. 1 ст. 71 ЖК Української РСР при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім`ї за ними зберігається жиле приміщення протягом шести місяців.

При цьому, епізодична ж поява особи в житловому приміщенні тільки для вигляду, не може розглядатися як повернення, що перериває спливання шестимісячного строку.

Частиною 3 ст. 71 ЖК Української РСР закріплено перелік випадків, за яких жиле приміщення зберігається за тимчасово відсутнім наймачем або членами його сім`ї понад шість місяців.

Згідно з ст. 72 ЖК Української РСР визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в п. 10 постанови № 2 від 12 квітня 1985 року «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України», у справах про визнання наймача або члена його сім`ї таким, що втратив право користування жилим приміщенням (ст. 71 ЖК України), необхідно з`ясовувати причини відсутності відповідача понад встановлені строки. В разі їх поважності (перебування у відрядженні, у осіб, які потребують догляду, внаслідок неправомірної поведінки інших членів сім`ї тощо) суд може продовжити пропущений строк.

Вичерпного переліку таких поважних причин житлове законодавство не встановлює, в зв`язку з чим вказане питання вирішується судом у кожному конкретному випадку з урахуванням конкретних обставин справи.

Дослідженими доказами підтверджено, що відповідач з 2012 року не проживає у вказаній квартирі, жодної участі в утриманні житла не приймає, поважних причин такої відсутності протягом всього вказаного періоду судом не встановлено.

Враховуючи вищезазначене, позов підлягає задоволенню у повному обсязі.

Враховуючи, що позивач просила залишити судові витрати за нею, суд залишає ці судові витрати за фактично понесеними.

На підставі викладеного, керуючисьст.ст. 4, 5, 12, 76-81, 83, 141, 223, 258, 259, 263-268, 280-282 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов задовольнити.

Визнати ОСОБА_2 / ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 таким, що втратив право користування житлом, а саме: квартирою АДРЕСА_1 .

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Заочне рішення може бути оскаржене іншими особами до Сумського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його складення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржено відповідачем в апеляційному порядку.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом вказаних строків не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Повний текст рішення складений 22.10.2019р.

Суддя Шосткинського міськрайонного суду

Сумської області А.Р.Курбанова