Провадження № 2/161/3508/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

07 жовтня 2019 року Луцький міськрайонний суд Волинської області

в складі: головуючого-судді Олексюка А.В.

при секретарі Шумиводі О.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Луцьку цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулась до суду з позовом до відповідача про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Свої вимоги обґрунтовує тим, що її батькові ОСОБА_3 на праві власності належало 44/100 частин будинку з надвірними будівлями і спорудами АДРЕСА_1 .

23.11.2007 року батько ОСОБА_3 належну йому частину будинку подарував її синові ОСОБА_4

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 помер.

В квітні 2019 року у співвласників вищевказаного будинку ОСОБА_4 (власник 44/100), ОСОБА_5 (власник 15/50 частин) та ОСОБА_6 (власник 13/50 частин) виникла необхідність виділити земельну ділянку площею 0,1000 га, яка знаходиться біля будинку в натурі.

Однак, як з`ясувалося з державного акту на право власності на земельну ділянку серії НОМЕР_1 , виданого Луцькою міською радою, земельна ділянка, площею 0,1000 га, цільове призначення якої для будівництва та обслуговування житлового будинку та господарських будівель і споруд, розташована у АДРЕСА_2 , є власністю ОСОБА_5 , ОСОБА_7 та ОСОБА_3

Оскільки співвласник земельної ділянки, її батько ОСОБА_3 помер, виділити вищевказану земельну ділянку в натурі між співвласниками не є можливим.

Про те, що її батько подарував її синові лише 44/100 будинку з надвірними будівлями і спорудами АДРЕСА_1 , без земельної ділянки, їй стало відомо лише в квітні 2019 року.

Вказує, що до цього не була обізнана в потребі прийняття спадщини після смерті батька, оскільки не знала про існування у нього майна земельної ділянки, розташованої біля будинку.

Позивач відразу звернулась до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, однак їй було відмовлено у видачі свідоцтва про прийняття спадщини після смерті батька, оскільки протягом строку, встановленого законом для прийняття спадщини, не подала заяву про прийняття спадщини та не проживала постійно зі спадкодавцем на час відкриття спадщини.

Вважає, що пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин.

Просить суд визначити їй додатковий строк терміном два місяці з дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Сторони в судове засідання не з`явились, проте подали суду письмові заяви про розгляд справи без їх участі.

Суд вважає за можливе розглядати справу без участі осіб, які не з`явились за наявними матеріалами справи.

У відповідності до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши та оцінивши представлені по справі докази в їх сукупності, суд прийшов до висновку, що позов підставний та підлягає до задоволення.

Як вбачається з договору дарування від 23.11.2007 року, ОСОБА_3 належну йому 44/100 частину будинку з надвірними будівлями і спорудами АДРЕСА_1 подарував ОСОБА_4 .

Згідно державного акту на право власності на земельну ділянку серії НОМЕР_1 , виданого Луцькою міською радою, земельна ділянка, площею 0,1000 га, цільове призначення якої для будівництва та обслуговування житлового будинку та господарських будівель і споруд, розташована у АДРЕСА_2 , на праві власності належить ОСОБА_5 , ОСОБА_8 та ОСОБА_3 (а.с. 14, 15).

З свідоцтва про смерть від 11.12.2007 року вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 помер (а.с. 13).

Частиною першою статті 1270 ЦК України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина друга статті 1220 ЦК України).

Згідно з пунктами 1.2, 1.3, 1.5 глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5, при зверненні спадкоємця у зв`язку з відкриттям спадщини нотаріус з`ясовує відомості стосовно факту смерті спадкодавця, часу і місця відкриття спадщини, кола спадкоємців, наявності заповіту, спадкового майна, його складу та місцезнаходження, необхідність вжиття заходів щодо охорони спадкового майна.

Факт смерті фізичної особи і час відкриття спадщини нотаріус перевіряє шляхом витребування від спадкоємця свідоцтва про смерть, виданого органом державної реєстрації актів цивільного стану.

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

У пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року № 7 роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 у встановлений законом шестимісячний строк з поважних причин не подала у державну нотаріальну контору заяву про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 через те, що їй не було відомо про наявність у власності батька земельної ділянки площею 0,1000 га, цільове призначення якої для будівництва та обслуговування житлового будинку та господарських будівель і споруд, розташована у АДРЕСА_2 .

Отже, суд приходить до висновку, що позов слід задовольнити, визнати причину пропуску строку для прийняття спадщини поважною та визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 тривалістю два місяці з дати набрання рішенням суду законної сили.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 12, 13, 77, 81, 141, 263, 264, 265 ЦПК України, ст. ст. 1262, 1266, 1268 ЦК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити.

Визнати причину пропуску строку для прийняття спадщини поважною та визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю два місяці з дати набрання рішенням суду законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Волинського апеляційного суду через суд першої інстанції.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Луцького міськрайонного суду А.В.Олексюк