справа № 274/2321/18
провадження № 2/0274/459/19
У Х В А Л А

22.10.2019 року Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області в складі головуючого судді - Вдовиченко Т.М., з участю секретаря судових засідань - Рудич М.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Бердичева цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання правочину недійсним, надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

В С ТА Н О В И В:

11.05.2019 року позивачка звернулася в суд з зазначеним позовом.

Ухвалою від 25.06.2018 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання на 15:00 год. 25.07.2018 року.

Ухвалою від 25.07.2018 року проведено підготовче судове засідння.

В судове засідання 20.03.2019 року позивач ОСОБА_1 не з`явилася. Про дату час і місце розгляду справи повідомлена належним чином, причини неявки суду не повідомила.

В судові засідання 21.05.2019 року та 10.07.2019 року позивач також не з`явилася, спрямувала до суду заяву про перерву в судовому засіданні до закінчення апеляційного провадження по справі №274/3136/17.

В судове засідання 22.10.2019 року позивач не з`явилась повторно. Направила в суд заяву про переву у справі, в зв`язку з її виїздом на заробітки за кордон до 21.01.2020 року. Клопотання про розгляд справи в її відсутності не надала.

Тобто, позивач, будучи належним чином повідомленою про дату, час і місце судового засідання, повторно не з`явилася в судове засідання, заяви про розгляд справи за її відсутності не подала.

Відповідачі у судове засідання не з`явилися, надали заяви про розгляд справи в їх відсутність.

З огляду на вимоги частини 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Зважаючи на викладені обставини, суд доходить такого висновку.

Відповідно до частини 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Згідно з частиною 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Частини 2 ст. 210 ЦПК України передбачає, що суд розглядає справу по суті протягом тридцяти днів з дня початку розгляду справи по суті.

Беручи до уваги положення частини 4 ст. 10 ЦПК України, суд звертає увагу на частини 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (ратифіковану Законом № 475/97-ВР від 17.07.97), відповідно до якої кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Частина 2 ст. 223 ЦПК України визначає підстави відкладення розгляду справи.

Так, відповідно до пункту 2 частини 2 ст. 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи у разі першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Зважаючи на викладене, суд не знаходить правових підстав для відкладення розгляду справи, оскільки це призведе до безпідставного затягування розгляду справи та порушення розумних строків її розгляду.

Згідно з частиною 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

З аналізу норм ст. 223 ЦПК України випливає, що процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципами диспозитивності цивільного судочинства та змагальності сторін, так як особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами та несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Зазначені наслідки (залишення позовної заяви без розгляду) настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Вказані висновки суду повністю узгоджуються з правовими висновками, викладеними Верховним Судом 07 травня 2018 року у справі №553/3688/16-ц та 22 травня 2019 року у справі 310/12817/13.

Згідно з вимогами пункту 3 частини 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Враховуючи вищевикладене у своїй сукупності та беручи до уваги те, що позивач повторно не з`явилася у судове засідання, будучи належним чином повідомленою про дату, час і місце його проведення, заяви про розгляд справи за її відсутності не подала, а також з огляду на предмет спору та обставини, викладені в позовній заяві, за яких нез`явлення сторони позивача перешкоджає розгляду справи, тому суд доходить переконання про наявність обґрунтованих підстав для залишення позову без розгляду.

Керуючись статтями 10, 12, 131, 210, 247, 257, 260, 261 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання правочину недійсним, надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини залишити без розгляду.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або у судовому засіданні у разі неявки учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженнні, набирає законної сили з моменту її підписання.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідні положення ЦПК України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Бердичівський міськрайонний суд.

Суддя Т.М.Вдовиченко