Номер провадження 2/754/6895/19
РІШЕННЯ

Іменем України

08 жовтня 2019 року Деснянський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді Галась І.А.,

за участі секретаря судового засідання Ленської Т.,

у відсутності сторін

розглянувши в підготовчому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулась до Деснянського районного суду з позовом до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу, посилаючись на те, що перебуває з відповідачем у зареєстрованому шлюбі. Від вказаного шлюбу мають спільну неповнолітню дитину: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Сімейне життя не склалося, припинили сімейні відносини та мають різні погляди на сімейне спільне життя. Збереження шлюбу з відповідачем вважає неможливим. З жовтня 2015 року позивач з чоловіком проживає окремо, при цьому спільного господарства не ведуть та не підтримують подружніх стосунків. Тобто, на сьогоднішній день шлюбно-сімейні відносини вже припинені, а шлюб існує лише формально. В зв`язку з вищевикладеним позивач просить розірвати шлюб, укладений між нею та відповідачем.

12.08.2019 року ухвалою судді Деснянського районного суду м. Києва Галась І.А., після отримання відповіді з Відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Деснянської РДА про зареєстроване місце проживання відповідача - відкрито провадження у даній справі та призначено підготовче засідання на 17.09.2019 року.

Позивач в підготовче засідання 08.10.2019 року не з`явилась, надавши в канцелярію суду заяву, відповідно до змісту якої вбачається, що остання просить розглянути справу у її відсутність. Позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити.

Відповідач також не з`явився в підготовче засідання 08.10.2019 року, надавши через канцелярію суду заяву, відповідно до якої позовні вимоги ОСОБА_1 визнає в повному обсязі та просить розглянути справу у його відсутність.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

У зв`язку з неявкою в підготовче засідання учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини.

Письмовими доказами підтверджується, що сторони по справі зареєстрували шлюб 16.05.2009 року у Відділі реєстрації актів цивільного стану Обухівського районного управління юстиції Київської області, про що в Книзі реєстрації шлюбів 16.05.2009 року зроблено відповідний актовий запис за №114, що підтверджується відповідною копією свідоцтва про шлюб.

Від вказаного шлюбу сторони по справі мають неповнолітню дитину: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що також підтверджується копією свідоцтва про народження дитини.

Як вбачається з поданої позовної заяви, яка не заперечувалась відповідачем сімейне життя не склалося. Сім`я існує лише формально, подальше спільне проживання та збереження сім`ї є не доцільним.

В Постанові Пленуму Верховного суду України № 11 від 21.12.2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» зазначається, що при розгляді справ, які виникають у зв`язку з укладенням, припиненням шлюбу, а також з інших сімейних відносин, необхідно виходити з положень Конституції України, норм Сімейного кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Закону України «Про міжнародне приватне право» від 23.06.2005 року, а також інших нормативно правових актів, що регулюють сімейні відносини.

Згідно ч. 1 ст. 3 СК України, сім`я є первинним та основним осередком суспільства.

Відповідно до ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування до шлюбу жінки та чоловіка не допускається.

Таке положення національного законодавства України відповідає ст.16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10.12.1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

Відповідно до ч.3, 4 ст. 56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до збереження шлюбних відносин, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.

Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя (ст. 110 СК України). Оскільки позивач наполягає на розірванні шлюбу, то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим.

Проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.

Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

За ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Суд вважає, що позов обґрунтований і підлягає задоволенню, оскільки сторони не бажають перебувати у шлюбі, а примушування до збереження шлюбу не допускається - збереження шлюбу суперечить інтересам обох сторін.

Судові витрати, згідно ст. 141 ЦПК підлягають стягненню з відповідача на користь позивача, відповідно до задоволення позовних вимог.

Разом з тим, згідно положень ч. 1 ст. 142 ЦПК України, у разі визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

Аналогічне положення щодо повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову, також передбачено ч. 3 ст. 7 Закону України «Про судовий збір».

Оскільки відповідач визнав позов під час підготовчого засідання до початку розгляду справи по суті, суд дійшов висновку, що позивачу необхідно повернути з державного бюджету 50% відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову, що становить 384,20 грн.

Одночасно, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача 50% відсотків сплаченого судового збору, що становить 384,20 грн.

На підставі викладеного, керуючись Конституцією України, ст.ст. 3, 24, 56, 112 СК України, ст.ст. 10, 11, 12, 13, 141, 142, 206, 258, 259, 263-265 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 16.05.2009 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Обухівського районного управління юстиції Київської області, актовий запис №114,між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - розірвати.

Стягнути з ОСОБА_2 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_1 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 ) витрати по сплаті судового збору у розмірі 384,20 грн.

Відшкодувати ОСОБА_1 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 ) з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого нею при поданні позову, а саме у розмірі 384,20 грн.

Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: І.А. Галась