Тростянецький районний суд
справа № 147/915/18
номер провадження № 2/147/199/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 жовтня 2019 року Тростянецький районний суд Вінницької області у складі:

головуючого судді Дудікова А.В.,

при секретарі Свистун А.П.,

розглянувши відкритому судовому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в приміщенні Тростянецького районного суду Вінницької області цивільну справу № 147/915/18 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про визнання права власності на спадкове майно,

в с т а н о в и в:

У серпні 2018 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності на спадкове майно.

В обгрунтування позову зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько ОСОБА_4 . Після його смерті залишилося спадкове майно, яке складається з 1/4 частини житлового будинку з господарськими спорудами в АДРЕСА_1 . Позивач прийняла спадщину після померлого батька, оскільки фактично вступила в управління спадковим майном та протягом шести місяців подала заяву до Тростянецької ДНК. Зазначений будинок, станом на 15.04.1991 р., належав колгоспному двору, до якого входили: ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , ОСОБА_2 та ОСОБА_1 Дружина померлого та син, відповились від спадкового майна, про що подали відповідні заяви. Позивач отримала свідоцтво про право на спадщину за законом на земельну ділянку сільськогосподарського призначення, яка належала її батьку за життя. ОСОБА_1 звернулася до Тростянецького державного нотаріуса з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину. У видачі свідоцтва про право на спадщину їй відмовлено, у зв`язку з відсутністю правовстановлюючих документів на будинок. ОСОБА_1 просила суд визнати за нею право власності на 1/4 частину житлового будинку та господарських споруд, що розташовані в АДРЕСА_1 , що належали померлому ІНФОРМАЦІЯ_1 р. ОСОБА_4 .

Ухвалою Тростянецького районного суду Вінницької області від 04.04.2019 р. позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою суду від 03.09.2019 р. закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті.

Позивач в судове засідання не з`явилася, подала до суду заяву в якій просила розглянути справу без її участі, позовні вимоги підтримала та просила задовольнити.

Відповідачі в судове засідання не з`явилися, подали до суду заяву про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги визнали в повному обсязі.

Згідно з частиною третьою статті 211 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності; якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Дослідивши письмові докази у справі, суд приходить до наступного висновку.

Суд встановив, що ОСОБА_1 народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 в с. Гордіївка Тростянецького району Вінницької області, у копії свідоцтва про народження (повторно) серії НОМЕР_1 її батьками записані ОСОБА_4 та ОСОБА_3 (а.с. 5).

01.06.1996р. зареєстровано шлюб між ОСОБА_7 та ОСОБА_1 , про що в книзі реєстрації актів про укладення шлюбу 01.06.1996р. зроблено запис за № 8. Прізвище дружини після укладення шлюбу ОСОБА_9 , що підтверджується копією свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_2 (а.с. 6).

З копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 встановлено, що ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 61 року, про що в книзі реєстрації смертей 23.05.2012 р. зроблений відповідний актовий запис за №17 (а.с.7).

Згідно довідки №665 від 37.07.2018 р., виданої виконконовчим комітетом Гордіївської сільської ради Тростянецького району Вінницької області, ОСОБА_4 , 1951 р.н. був зареєстрований та проживав до дня своєї смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 в АДРЕСА_1 . У померлого таких спадкоємців, як малолітні, неповнолітні, повнолітні працездатні діти, непрацездатні батьки, які згідно ст. 1241 ЦК України мали б право на обов`язкову частку, немає. Спадкоємцем після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 є його дочка ОСОБА_1 , яка своєчасно прийняла спадщину, тому що фактично вступив в управління спадковим майном та подала до Тростянецької ДНК заяву про прийняття спадщини. До спадкового майна належить 1/4 частина житлового будинку з господарськими спорудами в АДРЕСА_1 . За даними земельно-шнурової книги Гордіївської сільської ради, запис №103, біля господарства за адресою: АДРЕСА_1 , числиться земельна ділянка площею 0,29 га, з правовим режимом: 0,25 га для будівництва та обслуговування житлового будинку та господарських споруд, та 0,04 га для ведення особистого селянського господарства. За даними погосподарських книг сільської ради, станом на 15.04.1991 р. господарство відносилося до категорії колгоспних дворів. До його складу входили: голова двору- ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 та члени двору: дружина - ОСОБА_3 , 1950 р.н., син - ОСОБА_2 , 1974 р.н., дочка - ОСОБА_1 , 1977 р.н. (а.с.8).

Згідно технічного паспорта на садибний (індивідуальний) житловий будинок АДРЕСА_1 площею 82,0 кв.м, житловою площею 43,6 кв.м, допоміжною площею 38,4 кв.м., складається з житлового будинку - А; прибудови - а; вхідного майданчика - а1; сараю - Б; л.кухні - В; погребу - Вп; навісу -в; огорожі - 1-3 (а.с.14-16).

Згідно з вказівками по веденню погосподарського обліку в сільських радах народних депутатів, затвердженими ЦСУ СРСР 13 квітня 1979 року №11215, визначення в сільській місцевості громадського типу господарства в погосподарській книзі та відомостей щодо членів колгоспного двору, що має правове значення, було покладено саме на сільські ради.

При вирішенні питання щодо визнання права власності на житлові будинки, споруди у порядку спадкування записи у погосподарських книгах оцінюються у сукупності з іншими доказами, наприклад, ухваленими органами місцевого самоврядування рішеннями про оформлення права власності громадян на будинки, технічним паспортом на будівлі, документами про відведення в установленому порядку земельних ділянок під забудову тощо.

Порядок ведення погосподарського обліку в сільських радах визначався Вказівками по веденню погосподарського обліку в сільських Радах народних депутатів (далі - Вказівки), затвердженими постановою Державного комітету статистики СРСР (далі - Держкомстат СРСР) від 12 травня 1985 року № 5-24/26, а згодом - Вказівками, затвердженими постановою Держкомстату СРСР від 25 травня 1990 року № 69.

Відповідно до статті 120 ЦК УРСР в редакції 1963 року колгоспний двір визначався, як сімейно-трудове об`єднання осіб, всі або частина яких були членами колгоспу, брали участь у суспільному виробництві колгоспу та спільно вели підсобне господарство. Майно колгоспного двору належить його членам на праві сумісної власності. При цьому за змістом частини другої статті 123 ЦК УРСР розмір частки члена двору встановлюється виходячи з рівності часток усіх членів двору, включаючи неповнолітніх і непрацездатних.

Відповідно до роз`яснень Пленуму Верховного Суду України, які містяться в пункті 6 Постанови № 20 від 22 грудня 1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» положення статей 17, 18 Закону України «Про власність» щодо спільної сумісної власності поширюються на правовідносини, які виникли після введення в дію цього Закону (з 15 квітня 1991 року).

До правовідносин, що виникли раніше, застосовується чинне на той час законодавство. Зокрема, спори щодо майна колишнього колгоспного двору, яке було придбане до 15 квітня 1991 року, мають вирішуватися за нормами, що регулювали власність цього двору. Право власності на майно, яке належало колгоспному двору і збереглося після припинення його існування, мають ті члени двору, котрі до 15 квітня 1991 року не втратили права на частку в його майні.

З огляду на викладене судом встановлено, що станом на день своєї смерті батьку позивача ОСОБА_4 належало 1/4 частки майна колгоспного двору розташованого за адресою: АДРЕСА_1 .

З копії спадкової справи №387/2012р. до майна померлого ОСОБА_4 вбачається, що із заявою про прийняття спадщини після його смерті зверталася дочка ОСОБА_1 Заява надійшла до Тростянецької державної нотаріальної контори 09.10.2012 р. за №894 (а.с.96). Також, позивач отримала Свідоцтво про право на спадщину за законом від 14.03.2014 р. на земельну ділянку площею 1,7699 гектарів в межах згідно з планом, розташованої на території Гордіївської сільської ради Тростянецького району, Вінницької області, з цільовим призначенням - для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастровий номер земельної ділянки - :01:002:0376, належної спадкодавцю на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ВН № 017493 (а.с. 111 звор.).

Інші спадкоємці - дружина померлого ОСОБА_3 та син ОСОБА_2 подали до Тростянецької державної нотаріальної контори заяви в яких зазначили, що відмовляються від належної їм частки у спадщині після смерті ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 (а.с.96 звор., 97).

У листі завідувача Тростянецької державної нотаріальної контори від 08.08.2018р. №432/02-17 вказано, що так як документ, що посвідчує право власності спадкодавців на вищезазначений житловий будинок у ОСОБА_1 відсутній, вона має право звернутися до суду з позовом для визнання за нею права власності на частку житлового будинку після померлого (а.с.10).

Відповідно до п. 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року № 7, свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Тобто, в оформленні права на спадщину на спадкове майно та видачі відповідного свідоцтва позивачу, нотаріусом фактично було відмовлено у зв`язку з відсутністю документу, що посвідчує право власності спадкодавців на житловий будинок.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України в першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та нородженні після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно із частиною п`ятою статті 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

З огляду на викладене суд приходить до висновку, що оскільки ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , і спадкоємцем до його майна за законом є дочка ОСОБА_1 , яка своєчасно прийняла спадщину, оскільки у встановлений законом строк звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, а тому позовні вимоги про визнання за нею права власності на спадкове майно після смерті батька ОСОБА_4 , а саме 1/4 частини житлового будинку з господарськими спорудами, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 , яка належала останньому за життя, підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст. 211, 247, 259, 263-265, 268, 273 ЦПК України, суд -

в и р і ш и в:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про визнання права власності на спадкове майно, - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_6 , право власності на 1/4 частину житлового будинку з господарськими спорудами, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Апеляційна скарга на рішення суду подається до або через відповідні суди, протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_6 , громадянка України, жителька АДРЕСА_3 .

Відповідач - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП: НОМЕР_7 , громадянин України, житель АДРЕСА_1 .

Відповідач - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП: НОМЕР_8 , громадянка України, жителька АДРЕСА_1 .

Суддя: