Справа № 305/280/19
Провадження по справі 8/305/6/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.10.2019. Рахівський районний суд Закарпатської області в складі:

головуючої судді Бліщ О. Б.

за участю секретаря судового засідання Вербещука В.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Рахів в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи заяву ОСОБА_1 , про перегляд за нововиявленими обставинами судового наказу Рахівського районного суду від 24.07.2019 у справі за заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 аліментів на утримання дитини,-

ВСТАНОВИВ:

Заявник, ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про перегляд за нововиявленими обставинами судового наказу по справі № 305/280/19 за заявою ОСОБА_2 про стягнення з ОСОБА_1 аліментів на утримання дитини у розмірі 50 відсотків прожиткового мінімуму, для дитини відповідного віку.

Заяву мотивує тим, що 05.03.2019, на його поштову адресу, супровідним листом від 05.03.2019 за №305/280/19/923/2019 надійшла копія судового наказу Рахівського районного суду Закарпатської області від 05.03.2019 по справі №305/280/19 про стягнення з боржника на користь стягувача на утримання сина у розмірі 50 відсотків прожиткового мінімуму, встановленого для дитини відповідного віку, починаючи з 15 лютого 2019 року, до досягнення дитиною повноліття. У додатках до заяви про видачу судового наказу зазначено, що боржник із стягувачем та сином не проживає, аліменти не сплачує. Він, як боржник визнає, що зобов`язаний сплачувати аліменти на утримання сина, за умови, що син проживав би із стягувачем. З поданих до заяви про видачу судового наказу письмових доказів, а також з тексту самого судового наказу встановлено, що стягувач станом на дату подачі заяви про видачу судового наказу проживав із сином. Разом з тим, боржник з березня 2019 року по 12.07.2019, проживає з сином і син фактично перебуває на його утриманні. Вказана обставина не була відома суду на день винесення судового наказу.

Ухвалою судді Рахівського районного суду Закарпатської області, Бліщ О.Б. від 29.07.2019 відкрито провадження у справі. Призначено розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з викликом учасників справи.

В судове засідання заявник ОСОБА_1 не з`явився. Натомість надав суду клопотання про розгляд справи за його відсутності, оскільки він перебуває у неприязних відносинах із ОСОБА_2 і тому, ні особисто, ні через представника, не може приймати участь у розгляді справи.

Стягувач ОСОБА_2 , в судове засідання не з`явилася. Натомість 24.10.2019 надала суду заяву, у якій заперечує проти заяви ОСОБА_1 Вважає викладені в ній вимоги необґрунтованими і такими, що не підлягають задоволенню з тих причин, що син ОСОБА_3 , 2002 року народження, на даний час проживає із нею та ніколи не проживав із батьком ОСОБА_1 . Окрім цього, просила долучити до матеріалів справи довідку Великобичківської селищної ради від 01.08.2019 та акт депутата селищної ради від 01.08.2019.

Вивчивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що 15 лютого 2019 року, ОСОБА_2 звернулась до суду із заявою про видачу судового наказу щодо стягнення з ОСОБА_1 аліментів на утримання дитини, у розмірі 50 відсотків прожиткового мінімуму, для дитини відповідного віку.

Судовим наказом Рахівського районного суду Закарпатської області від 05 березня 2019 року стягнуто з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , в користь ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІПН: НОМЕР_1 , мешканки АДРЕСА_1 , аліменти, на утримання дитини: сина ОСОБА_3 - ІНФОРМАЦІЯ_3 , у розмірі 50 відсотків прожиткового мінімуму, встановленого для дитини відповідного віку, починаючи з 15 лютого 2019 року, до досягнення дитиною повноліття та на користь держави судовий збір в розмірі - 192,10 грн.

Статтею 160 ЦПК України, визначено, що судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених ст. 161 цього Кодексу.

Пунктом 4 частини 1 статті 161 ЦПК України встановлено, що судовий наказ може бути видано, якщо заявлено вимогу про стягнення аліментів у розмірі на одну дитину - однієї чверті, на двох дітей - однієї третини, на трьох і більше дітей - половини заробітку (доходу) платника аліментів, але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку на кожну дитину, якщо ця вимога не пов`язана із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства) та необхідністю залучення інших заінтересованих осіб;

24 липня 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами.

Відповідно до частини 8 статті 170 ЦПК України, у разі видачі судового наказу відповідно до пунктів 4 і 5 частини першої статті 161 цього Кодексу, судовий наказ може бути переглянуто за нововиявленими обставинами в порядку, встановленому главою 3 розділу Vцього Кодексу.

Статтею 423 ЦПК України передбачено підстави для перегляду судового рішення за новоявленими обставинами.

Зокрема, пунктом 1 частини 2 статті 423 ЦПК України передбачено, що нововиявленими обставинами є істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи.

Не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами: переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи та докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом (частина 4 статті 423 ЦПК України).

Пунктом 3 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 4 від 30 березня 2012 року «Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв`язку з нововиявленими обставинами» визначено, що нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин.

Відповідно до пункту 4 вказаної постанови, вирішуючи питання про наявність нововиявлених обставин, суд повинен розмежовувати нововиявлені обставини та нові обставини.

Обставини, що обґрунтовують вимоги або заперечення сторін чи мають інше істотне значення для правильного вирішення справи, існували на час ухвалення судового рішення, але залишаються невідомими особам, які беруть участь у справі, та стали відомими тільки після ухвалення судового рішення, є нововиявленими обставинами.

Обставини, які виникли чи змінилися тільки після ухвалення судового рішення і не пов`язані з вимогою в цій справі, а тому не могли бути враховані судом при ухвалені судового рішення, є новими обставинами і можуть бути підставою для пред`явлення нової вимоги.

Нововиявлені обставини мають підтверджуватися фактичними даними (доказами), що в установленому порядку спростовують факти, покладені в основу судового рішення. Суд має право скасувати судове рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини можуть вплинути на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається.

Судам необхідно розрізняти нові докази та докази, якими підтверджуються нововиявлені обставини, оскільки нові докази не можуть бути підставою для перегляду судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами.

Як на підставу скасування судового наказу за нововиявленими обставинами ОСОБА_1 посилається на те, що з березня 2019 року по 12.07.2019 він проживає з сином і син фактично перебуває на його утриманні.

Проте, в силу дії п. 2 ч. 4 ст. 423 ЦПК України, докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом, не можуть бути підставою для перегляду рішення за нововиявленими обставинами.

Так, у додатках до заяви про видачу судового наказу ОСОБА_2 долучено акт обстеження матеріально-побутових умов від 12.02.2019 та довідку Великобичківської селищної ради від 12.02.2019 № 702, згідно яких випливає, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , перебуває на її повному утриманні та постійно проживає з нею.

Наведені заявником у якості нововиявлених обставин, були відомі заявнику на час розгляду справи, не входять до предмета доказування у справі та не могли вплинути на висновки суду про права та обов`язки осіб, які беруть участь у справі, оскільки нормами права (ч. 1 ст. 181 СКУ та п.п .4 ч.1 ст. 161 ЦПК України) аліменти присуджуються у частці від доходу матері чи батька, або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків, або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина.

Згідно ч. 5 ст. 183 СК України, той із батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина, має право звернутися до суду із заявою про видачу судового наказу про стягнення аліментів у розмірі на одну дитину - однієї чверті, на двох дітей - однієї третини, на трьох і більше дітей - половини заробітку (доходу) платника аліментів, але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку на кожну дитину.

У відповідності до п. 4 ч. 1 ст. 161 ЦПК України, судовий наказ може бути видано, якщо заявлено вимогу про стягнення аліментів у розмірі на одну дитину - однієї чверті, на двох дітей - однієї третини, на трьох і більше дітей - половини заробітку (доходу) платника аліментів, але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку на кожну дитину, якщо ця вимога не пов`язана із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства) та необхідністю залучення інших заінтересованих осіб.

Вказані заявником нововиявлені обставини, аж ніяк не можуть вплинути на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому наказі.

Таким чином, суд вважає, що наведені ОСОБА_1 обставини не є нововиявленими обставинами, а відтак відсутні підстави для скасування судового наказу від 05.03.2019 по справі №305/280/19

Разом з цим, відповідно до ч. 7 ст. 170 ЦПК України, у разі видачі судового наказу відповідно до пункту 4 частини першої статті 161 цього Кодексу, боржник має право звернутися до суду з позовом про зменшення розміру аліментів.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 257, 259, 260, 261, 352-354, 429, п. 15.5 Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами судового наказу від 05 березня 2019 року у справі № 305/280/19 (номер провадження 2-н/305/19/19) про стягнення аліментів, виданого за заявою ОСОБА_2 - відмовити.

Судовий наказ Рахівського районного суду Закарпатської області від 05 березня 2019 року про стягнення з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , в користь ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІПН: НОМЕР_1 , мешканки АДРЕСА_1 , аліменти, на утримання дитини: сина ОСОБА_3 - ІНФОРМАЦІЯ_3 , у розмірі 50 відсотків прожиткового мінімуму, встановленого для дитини відповідного віку, починаючи з 15 лютого 2019 року, до досягнення дитиною повноліття. та на користь держави судового збору в розмірі 192,10 грн. - залишити в силі.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційної скарги не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду або через Рахівський районний суд Закарпатської області.

Головуюча: Бліщ О.Б.