Ухвала

21 жовтня 2019 року

м. Київ

справа № 699/1190/14-ц

провадження № 61-16070св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Гулейкова І. Ю. (суддя-доповідач), Ступак О. В., Усика Г. І.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідачі: Товариство з обмеженою відповідальністю «Корсунь-Шевченківська шляхова міжгосподарська пересувна механізована колона», ОСОБА_2 ,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Городищенського районного суду Черкаської області від 15 листопада 2016 року у складі судді Черненка В. О. та ухвалу Апеляційного суду Черкаської області від 26 грудня

2016 року у складі колегії суддів: Міщенка С.В., ВасиленкоЛ.І., Сіренка Ю.В.,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог і рішень судів першої та апеляційної інстанцій

У вересні 2016 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Корсунь-Шевченківська шляхова міжгосподарська пересувна механізована колона» (далі - ТОВ «Корсунь-Шевченківська ШМПМК») та ОСОБА_2 про визнання права власності на пай.

Позовні вимоги обґрунтовував тим, що відповідно до Указу Президента України

від 13 грудня 1999 року №1529/99 «Про невідкладні заходи щодо прискорення реформування аграрного сектора економіки», у квітні 2000 року здійснено реформування Колективного підприємства «Корсунь-Шевченківська шляхова міжгосподарська пересувна механізована колона» (далі - КП «Корсунь-Шевченківська ШМПМК»), на базі якого було створено ТОВ «Корсунь-Шевченківська ШМПМК».

Рішення загальних зборів трудового колективу КП «Корсунь-Шевченківської ШМПМК» від 07 квітня 2000 року було визначено майно, яке підлягає розпаюванню між членами колективу.

Загальними зборами трудового колективу від 19 квітня 2000 року затверджений уточнений перелік майна пайового фонду КП «Корсунь-Шевченківська ШМПМК».

Власниками майнових паїв стали колишні члени колективного підприємства «Корсунь-Шевченківська ШМПМК».

Засновникам новоствореного товариства був нарахований майновий пай в сумі 38 889,00 грн, на яку було виділено майно. Право на це майно було підтверджене видачею свідоцтва на право власності на майновий пай.

Одним із засновників ТОВ «Корсунь-Шевченківська ШМПМК» був ОСОБА_3 , правонаступником майнового паю після його смерті стала ОСОБА_2 .

Звертав увагу на те, що 23 жовтня 2007 року, ОСОБА_2 , згідно договору купівлі-продажу майнового паю, продала йому свій майновий пай розміром

6 113,00 грн з часткою у статутному капіталі ТОВ «Корсунь-Шевченківська ШМПМК» у розмірі 21,41 %.

Посилаючись на те, що ТОВ «Корсунь-Шевченківська ШМПМК» його право власності на майно, яке виділялося в натурі не визнає, позивач, з урахуванням уточнення позовних вимог, просив визнати за ним право власності на пай ОСОБА_2 , який виділений в натурі і складає частку в статутному капіталі ТОВ «Корсунь-Шевченківська ШМПМК» у розмірі 21,41 %.

Рішенням Городищенського районного суду Черкаської області від 15 листопада 2016 року в задоволенні позовну відмовлено.

Ухвалою Апеляційного суду Черкаської області від 26 грудня

2016 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 відхилено, рішення Городищенського районного суду Черкаської області від 15 листопада 2016 року залишено без змін.

Короткий зміст та узагальнені доводи касаційної скарги, позиція інших учасників справи

У січні 2017 року ОСОБА_1 звернувся до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ із касаційною скаргою на рішення Городищенського районного суду Черкаської області від 15 листопада 2016 року та ухвалу Апеляційного суду Черкаської області від 26 грудня 2016 року, в якій просить скасувати зазначені судові рішення, справу направити на новий розгляд до суду першої інстанції, посилаючись на порушення судами норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права.

Станом на дату постановлення цієї ухвали від інших учасників справи не надходило заперечень на вищезазначену касаційну скаргу.

Рух справи у суді касаційної інстанції

Ухвалою Верховного Суду від 27 січня 2017 року відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Городищенського районного суду Черкаської області від 15 листопада 2016 року та ухвалу Апеляційного суду Черкаської області від 26 грудня 2016 року, витребувано матеріали справи з Городищенського районного суду Черкаської області та надано строк для подачі заперечень на касаційну скаргу.

15 грудня 2017 року набрав чинності Закон України від 03 жовтня 2017 року «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» (далі - Закон від 03 жовтня 2017 року), за яким судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд (стаття 388 ЦПК України).

Відповідно до підпункту 4 пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) у редакції Закону від 03 жовтня 2017 року, касаційні скарги (подання) на судові рішення у цивільних справах, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, передаються до Касаційного цивільного суду та розглядаються спочатку за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

У квітні 2018 року Вищим спеціалізованим судом України з розгляду цивільних і кримінальних справ зазначену цивільну справу передано Верховному Суду.

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України, підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Згідно з частиною п`ятою статті 401 ЦПК України, суд касаційної інстанції призначає справу до судового розгляду за відсутності підстав, встановлених частинами третьою, четвертою цієї статті. Справа призначається до судового розгляду, якщо хоча б один суддя із складу суду дійшов такого висновку. Про призначення справи до судового розгляду постановляється ухвала, яка підписується всім складом суду.

Позиція Верховного Суду

Виходячи з викладеного, зважаючи на те, що під час проведення попереднього розгляду справи не встановлено обставин, передбачених частинами третьою, четвертою статті 401 ЦПК України, суд вважає за необхідне призначити справу до судового розгляду.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України, у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Керуючись статтями 401, 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Корсунь-Шевченківська шляхова міжгосподарська пересувна механізована колона», ОСОБА_2 про визнання права власності на пай, за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Городищенського районного суду Черкаської області від 15 листопада 2016 року та ухвалу Апеляційного суду Черкаської області від 26 грудня 2016 року призначити до судового розгляду колегією у складі п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін на 30 жовтня 2019 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: І. Ю. Гулейков

О. В. Ступак

Г. І. Усик