Справа № 629/4428/19
Номер провадження 2/629/1379/19
23.10.2019 року м. Лозова
Лозівський міськрайонний суд Харківської області у складі: головуючого судді - Мицик С.А., за участю секретаря судового засідання - Заводяної О.Ю., розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до територіальної громади в особі Орільської селищної ради Лозівського району Харківської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-
Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить визначити йому додатковий строк в три місяці для подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори після смерті ОСОБА_2 . В обґрунтування зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 . Після її смерті відкрилася спадщина, яка складається з земельної ділянки, площею 2,5023 га, у межах згідно з планом, яка розташована на території Орільської селищної ради Лозівського району Харківської області та надана для ведення сільськогосподарського виробництва. Вказана земельна ділянка належала спадкодавцю на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку, виданого Лозівською районною державною адміністрацією Харківської області. Зазначив, що згідно заповіту складеного на його ім`я, та посвідченого приватним нотаріусом Лозівського міського нотаріального округу Харківської області Руденко Т.В. 27 жовтня 2012 року, реєстровий №2683 він є спадкоємцем земельної ділянки. В липні 2019 року йому стало відомо, що на його ім`я від імені ОСОБА_2 був складений заповіт на належну їй земельну ділянку. На час відкриття спадщини він разом зі спадкодавцем не проживав, про наявність заповіту дізнався вже поза межами строку. В зв`язку з вищевикладеним просив визначити йому додатковий строк тривалістю три місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_2 .
Позивач в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи за його відсутності, зі змісту заяви вбачається, що останній позов підтримав та просив його задовольнити.
Представник відповідача в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи за його відсутності, зі змісту заяви вбачається, що останній проти задоволення позову не заперечував.
Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступного.
Після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 до Лозівської державної нотаріальної контори Харківскої області з заявою про прийняття спадщини звернулась ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_1 , що підтверджується копією спадкової справи(а.с. 21-33)
Постановою державного нотаріуса Первомайської деравної нотаріальної контори, в.о. державного нотаріуса Лозівської державної нотаріальної контори Харківської області від 19.08.2019 року позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на майно після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.13).
Згідно ч.1 ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Статтею 1272 ЦК України встановлено, що у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.
За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Згідно Правової позиції Верховного Суду України у справі № 6-85цс12, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Правила ч.3 ст.1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Норми ст.1272 ЦК щодо права на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини застосовуються до спадкоємців, право на спадкування яких виникло із набранням чинності ЦК. Статтею 1272 ЦК визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до змісту ст.1272 ЦК позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.
При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.
Позивач, як на підставу поважності пропуску строку звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, посилається на ті обставини, що він взагалі не знав про існування заповіту, про існування заповіту йому стало відомо лише в липні 2019 року.
Аналізуючи зібрані по справі докази в світлі наведених правових норм та встановлених судом обставин, суд вважає можливим встановити позивачу додатковий строк на звернення із заявою про прийняття спадщини.
Керуючись ст.ст.13,81,258,265,268 ЦПК України, ст.ст.1269,1270,1272 ЦК України, суд -
Позов -задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 (місце реєстрації смерті Відділ державної реєстрації актів цивільного стану по місту Лозова Лозівського міськрайонного управління юстиції у Харківській області, актовий запис 266), в три місяці, починаючи з дня набрання цим рішенням суду законної сили.
Рішення може бути оскаржено до Харківського апеляційного суду через Лозівський міськрайонний суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя С.А.Мицик