Справа №295/108/16-ц
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.10.2019 року м. Житомир

Богунський районний суд міста Житомира в складі :

головуючої - судді Слюсарчук Н.Ф.

при секретарі - Давиденко Я.В.

розглянув у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про скасування рішення Богунського райсуду м. Житомира від 23.01.2017 року за позовом ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 ) про усунення перешкод в користуванні житлом, відшкодування матеріальної та моральної шкоди за нововиявленими обставинами,-

В С Т А Н О В И В :

23.01.2017 року Богунським райсудом м. Житомира постановлено рішення, згідно якого частково задоволені позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення перешкод в користуванні житлом, відшкодування матеріальної та моральної шкоди. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 668 грн. на відшкодування майнової шкоди, 3000 грн. на відшкодування моральної шкоди. Зобов`язано ОСОБА_1 відновити вентиляційну шахту із кв. АДРЕСА_3 , до стану, який існував до проведення її монтажу.

Рішенням Апеляційного суду Житомирської області від 03.04.2017 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 задоволено частково. Рішення Богунського районного суду м. Житомира від 23.01.2017 року у частині відшкодування моральної шкоди змінено, збільшивши розмір відшкодування моральної шкоди, яка підлягає стягненню з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 , із 3000 грн. до 15 000 грн. Вирішено питання розподілу судових витрат. У решті - позов залишено без змін.

Постановою Верховного Суду від 20.03.2019 року рішення Богунського районного суду м. Житомира від 23.01.2017 року у незміненій частині та рішення Апеляційного суду Житомирської області від 03.04.2017 року залишене без змін.

19.05.2017 року відповідач подав до суду заяву про перегляд рішення за нововиявленими обставинами, посилаючись на ті обставини, що вона не знищувала вентиляцію в кв. АДРЕСА_4 . Купувала квартиру в такому стані. Окрім того, довідкою ПП КВЖРЕП № 8 від 21.04.2017 року зазначено, що залиття виникало із кв. АДРЕСА_5 залиття в кв. АДРЕСА_6 з`явилася плісень. Ці докази, на думку, заявника, є істотними для справи, не були і не могли бути відомі їй під час розгляду справи, а відтак є підставою перегляду рішення за нововиявленими обставинами.

Заслухавши думку сторін, зокрема представника заявника та дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заява не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 423 ЦПК України, рішення постанова або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті у зв`язку з нововиявленими обставинами. Вказана норма передбачає чітко підстави для перегляду рішення, постанови, ухвали суду у зв`язку з нововиявленими обставинами, зокрема: істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи.

При цьому нововиявлені обставини це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин (п.3 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 4 від 30.03.2012 року «Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв`язку з нововиявленими обставинами»).

Необхідними ознаками нововиявлених обставин є, по-перше, їх існування на час розгляду справи, по-друге, те, що ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи, по-третє, істотність даних обставин для розгляду справи (тобто коли врахування їх судом мало б наслідком прийняття іншого судового рішення, ніж те, яке було прийняте).

Тобто, за своєю юридичною природою нововиявлені обставини є фактичними даними, що в установленому порядку спростовують факти, які покладено в основу судового рішення.

Звертаючись до суду, заявник повинен був довести, що в нього не було можливості повідомити ці обставини на остаточному судовому слуханні, а також, що ці обставини є вирішальними у справі.

Відповідач ОСОБА_1 посилається, як на підставу перегляду рішення за нововиявленими обставинами на довідку, видану ПП КВЖРЕП № 8 від 21.04.2017 року в якій зазначено, що залиття вникало із кв.41, АДРЕСА_7 залиття в кв. АДРЕСА_6 з`явилася плісень.(т.2, а.с.56).

Окрім того, відповідачем надана довідка ПП КВЖРЕП № 8 від 12.05.2017 року, із якої вбачається. що протягом 2016 року надходили заявки від мешканців будинку АДРЕСА_8 з приводу затоплення квартир.( т АДРЕСА_9 , а.с.57)

Таким чином, відповідачем ОСОБА_1 не було представлено доказів щодо наявності істотних для справи обставин, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі їй , на час розгляду справи.

Новий доказ, одержаний відповідачем після ухвалення рішення, не може вважатися нововиявленою обставиною.

Обставини, які вказані заявником не є нововиявленими в розумінні чинного законодавства.

Отже, не має підстав вважати, що викладені в цій заяві вимоги не були відомі заявникові та судові.

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи впродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування цієї Конвенції, в рішенні від 28.11.1999 у справі «Brumarescu v. Romania» наголосив, що «право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950, слід тлумачити в контексті Преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитись під сумнів». «Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до принципу res judicata, тобто поваги до остаточного рішення суду. Згідно з цим принципом жодна сторона не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового до виконання рішення суду лише з однією метою - домогтись повторного розгляду та винесення нового рішення у справі» (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ryabykh v. Russia» від 24.07.2003).

З урахування викладеного, суд вважає, що відсутні підстави для скасування рішення суду, а відтак залишає заяву від 19.05.2017 року про скасування рішення Богунського райсуду м. Житомира від 23.01.2017 року - без задоволення.

Керуючись ст. ст. 423, 424, 425 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

Заяву ОСОБА_1 про скасування рішення Богунського райсуду м. Житомира від 23.01.2017 року за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення перешкод в користуванні житлом, відшкодування матеріальної та моральної шкоди за нововиявленими обставинами - залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги до Житомирського апеляційного суду через Богунський районний суд м. Житомира протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

Суддя : Слюсарчук Н.Ф.